# info

name: html_style
value:
i  { color: %COLOR_BLUE%; } 
em { color: %COLOR_BLUE%; } 
a  { text-decoration: none; } 
span.sc { font-variant: small-caps; } 
span.RTL { direction: rtl; display: inline; } 


name: detailed_info
value:
Swedish Contemporary Bible 2015 – <br/>
nuBibeln (Swedish Contemporary Bible) Copyright © 2015 av Biblica, Inc.® Utgiven med tillstånd från Biblica, Inc.® Alla rättigheter förbehållna över hela världen.


# commentaries

marker: [1]
text:
<em>himlarna och jorden </em>skulle också kunna översättas <em>allting. </em>I hebreiskan uttrycks totalitet vanligen med hjälp av motpoler.


marker: [2]
text:
<em>Ande </em>och <em>vind </em>är samma ord i hebreiskan; här är det dock tydligt att det är det förstnämnda som avses.


marker: [3]
text:
Eller <em>en dag, ett dygn</em>. Ordningstalet <em>första </em>används inte i hebreiskan när det inte funnits någon dag innan. Först efter denna ”proto-dag” börjar ordningstal användas (”den andra” osv.). <em>Dag ett </em>var tänkt som mått på alla kommande dagar/dygn. I skapelseberättelsen används <em>dag </em>och <em>dygn </em>synonymt här.


marker: [4]
text:
<em>Sort</em>, eller <em>art </em>som ordet ofta översätts, är ett mer omfattande ord i hebreiskan än i vårt språk. Ofta syftar det på djur/växter som kan föröka sig sinsemellan (t.ex. hunddjur), men ibland verkar det användas i ännu vidare betydelse (t.ex. <em>kräldjur </em>i v. 24).


marker: [5]
text:
Underförstått: solen och månen. I en forntida kultur där sol och måne och andra himlakroppar betraktades som gudar och användningen av deras namn kunde ha missförståtts som gudanamn, är det möjligt att författaren medvetet bara kallade dem ljus för att visa att de inte var någonting mer än så.


marker: [6]
text:
Hebreiskans <em>toledoth</em> markerar övergång till ett nytt avsnitt (kanske en ny lertavla som man på den tiden skrev på). Ordet förekommer i 1 Mos också i <a class='B' href='B:10 5:1'>5:1</a>; <a class='B' href='B:10 6:9'>6:9</a>; <a class='B' href='B:10 10:1'>10:1</a>; <a class='B' href='B:10 11:10'>11:10</a>; <a class='B' href='B:10 11:27'>11:27</a>; <a class='B' href='B:10 25:12'>25:12</a>,<a class='B' href='B:10 25:19'>19</a>; <a class='B' href='B:10 36:1'>36:1</a>; <a class='B' href='B:10 37:2'>37:2</a>.


marker: [10]
text:
Synden för med sig andlig död den dag den begås. Jfr <a class='B' href='B:560 2:1'>Ef  2:1</a>: ”Ni var döda i era överträdelser och synder.” Den fysiska döden kom många år senare till Adam och Eva och alla andra människor, men processen började den dag Adam och Eva var olydiga mot Gud (<a class='B' href='B:520 5:12'>Rom  5:12</a>).


marker: [12]
text:
Det hebreiska ordet för kvinna <em>isha</em> kommer från samma rot som man <em>ish</em> och betyder ungefär <em>maninna.</em>


marker: [17]
text:
Himmelska väsen, som vanligen avbildas med vingar och som framträder med uppdrag att bl.a. beskydda det heliga (jfr t.ex. <a class='B' href='B:20 25:18-22'>2 Mos  25:18-22</a>).


marker: [19]
text:
Översättningens formulering följer här mer den samaritanska texten, Vulgata, Septuaginta och syriska Peshitta; det rör sig dock bara om en nyansskillnad.


marker: [21]
text:
Som tecken på det dåvarande världsläget som nu präglades av våld och på hans egen skrytsamhet, kan versen också tolkas: <em>Jag skulle kunna döda en man för att han sårar mig, en ung man för att han skadar mig.</em>


marker: [25]
text:
<em>levde… i gemenskap med Gud</em>. Ordagrant: <em>vandrade med Gud.</em>Detta uttryck används även på många andra ställen.


marker: [27]
text:
Det hebreiska uttrycket <em>bene elohim</em> betyder ordagrant <em>Guds/gudars söner </em>och tolkas antingen som någon form av himmelska väsen (änglar) eller som människor i betydelsen Guds barn.


marker: [30]
text:
Hebreiskans <em>nefilim</em> översätts med <em>jättar </em>i likhet med Septuaginta, men den bokstavliga betydelsen är <em>de fallna.</em>


marker: [43]
text:
En berömd helig plats låg i Shekem mitt i Kanaan. Ett stort träd var ofta utmärkande för dessa heliga platser. Abram tillbad dock Gud, inte någon avgud.


marker: [44]
text:
Bokstavligen <em>till din säd, </em>alltså <em>avkomma. </em>Detta gäller på samtliga ställen i Bibeln med detta uttryck. Se vidare not till <a class='B' href='B:550 3:16'>Gal  3:16</a>.


marker: [50]
text:
Den flammande facklan är en symbol för Guds närvaro. Det var vanligt på den tiden att två parter som ville ingå förbund vandrade mellan två rader av slaktade djur. Innebörden var: ”Om jag bryter förbundet, ska det gå med mig på samma sätt”.


marker: [52]
text:
Kan också tolkas som att Ismael och hans bröder är mot varandra, dvs. en fientlig attityd råder mellan dem. Se vidare <a class='B' href='B:10 25:18'>1 Mos  25:18</a>.


marker: [54]
text:
Hebreiska: <em>El Shaddaj</em>. Den exakta betydelsen är oklar, men översätts ofta <em>den Väldige</em>. Se även <a class='B' href='B:20 6:3'>2 Mos  6:3</a>.


marker: [56]
text:
Omskärelsen blev ett outplånligt tecken på ens kropp att man tillhörde Herren och levde i förbund med honom. Omskärelse praktiserades också av andra folk vid den här tiden, men inget annat folk hade ingått förbund med Herren.


marker: [60]
text:
Ordets exakta innebörd är något oviss. Det kan betyda någon typ av gräddmjölk, fil, yoghurt, eller smör.


marker: [62]
text:
En urtida skriftlärd tradition som är omnämnd i den masoretiska texten visar att den ursprungliga formuleringen löd: <em>medan HERREN blev kvar hos Abraham </em>för att undvika intrycket att Herren var Abrahams tjänare.


marker: [63]
text:
Det framkommer inte vem subjektet var, men uppenbarligen en av änglarna, snarare än Herren själv. Samtidigt är det dock Herren Lot åtminstone tidvis verkar tilltala här.


marker: [71]
text:
Både den aktuella satsen och framför allt sammanhanget (se v. 17) tillåter också översättningen att det var pojken som brast i gråt. Situationen talar för att båda två grät.


marker: [72]
text:
Namnet är en anspelning på de hebreiska orden för <em>ed </em>och <em>sju</em>; <em>beer</em> betyder <em>brunn.</em>


marker: [73]
text:
Abraham var övertygad om att de skulle komma tillbaka båda två. Se <a class='B' href='B:650 11:17-19'>Heb  11:17-19</a>.


marker: [75]
text:
Bokstavligen <em>din säd. </em>Detta gäller på samtliga ställen i Bibeln med detta uttryck. Se vidare not till <a class='B' href='B:550 3:16'>Gal  3:16</a>


marker: [76]
text:
En bihustru var bunden till sin man, men hade inte en hustrus alla rättigheter. Se <a class='B' href='B:10 16:2-3'>16:2-3</a> och <a class='B' href='B:10 30:3-6'>30:3-6</a>.


marker: [77]
text:
Stadsporten var en viktig samlingsplats, och där behandlades t.ex. rättsliga frågor och affärer gjordes upp.


marker: [79]
text:
En sedvänja när man svor en ed som återkommer i Gamla testamentet. Den exakta innebörden har gått förlorad.


marker: [80]
text:
<em>Aram Naharajim </em>betyder <em>Aram vid de två floderna. </em>Man tror att staden låg mellan Eufrat och Tigris, i nordvästra Mesopotamien. Den grekiska översättningen av Aram Naharajim är också helt enkelt <em>Mesopotamien.</em>


marker: [82]
text:
<em>Beer Lachaj Roi </em>betyder <em>Den Levandes brunn, han som ser mig. </em>Se <a class='B' href='B:10 16:14'>16:14</a>.


marker: [85]
text:
Eller: <em>Öster om alla sina bröder hade han sina lägerplatser. </em>Jfr <a class='B' href='B:10 16:12'>16:12</a> med not.


marker: [89]
text:
Denna händelse inträffade innan Jakob och Esau föddes. Berättelsen finns med för att visa att den välsignelse Abraham fått av Gud gick vidare till hans son Isak. Isak skulle sedan ge den vidare till sin äldste son. Esau hade nu sålt sin förstfödslorätt, och därmed också denna välsignelse, till Jakob.


marker: [96]
text:
Den masoretiska textens innebörd i den sista satsen i versen är något osäker. En mer ordagrann översättning kan vara <em>…göra dig fri och kasta av dig hans ok.</em>


marker: [97]
text:
Om Esau dödade Jakob skulle han själv dödas, och Rebecka skulle förlora båda sina söner. Det kan också betyda att hon skulle förlora både sin man Isak och sin son Jakob på samma dag, eftersom Esau inväntade faderns död för att kunna mörda Jakob.


marker: [98]
text:
Stege eller trappa, troligen det senare, kanske liknande trappsteg som i dåtida ziqqurater, dvs. tempeltorn.


marker: [100]
text:
Kan kanske också tolkas som <em>kadmonéernas land, </em>om det hebreiska ordet för <em>öster </em>tänks syfta på befolkningen i det geografiska området i öst.


marker: [102]
text:
<em>Ruben </em>betyder <em>Se, en son!</em>, men det liknar hebreiskans <em>Han har sett mitt lidande.</em>


marker: [109]
text:
<em>Naftali </em>kommer från hebreiskans <em>strida. </em>Att Rakel benämner sina strider som Guds strider kan ha sin bakgrund i tron att det var Gud som hindrade henne från att själv få barn (se v. 2).


marker: [112]
text:
Troligtvis alrunor, Mandragora officinarum, vars gula, äppelliknande bär användes för att främja fruktsamheten. Man brukade också tillaga en kärleksdryck av alrunor. Rakel tog alltså till magi.


marker: [114]
text:
<em>Sebulon </em>kan anspela på hebreiskans ord för <em>gåva, ära </em>eller <em>hedra </em>och även <em>hålla sig till </em>eller <em>bli kvar hos. </em>Det är något osäkert hur Leas ord <em>hedra </em>ska förstås och översättas.


marker: [116]
text:
Jakob tog till magi, men han erkänner senare att det var Gud som gav honom rikedomen. Se <a class='B' href='B:10 31:9'>31:9</a>,<a class='B' href='B:10 31:42'>42</a>.


marker: [119]
text:
Båda namnen betyder <em>vittnesröset </em>eller <em>edsröset, </em>på arameiska respektive hebreiska.


marker: [122]
text:
Eller: <em>Må Abrahams Gud och Nachors Gud, deras fäders Gud… </em>Översättningen i bibeltexten ovan är den mer troliga, eftersom det hebreiska verbet ”döma” är i pluralis och Laban verkar skilja mellan Jakobs Gud och Nachors gudar. Jfr även <a class='B' href='B:60 24:15'>Jos  24:15</a> där Abrahams familj ursprungligen tjänade andra gudar och Laban hade fortfarande andra gudar.


marker: [123]
text:
<em>Machanajim </em>betyder <em>två läger </em>eller <em>två skaror. </em>Två fiendeläger hade just skilts som vänner. Nu skulle Jakob också möta sin bror Esaus läger.


marker: [124]
text:
Översättningen <em>mannen </em>följer v. 24; enligt grundtexten är det bara <em>han </em>i v. 27-29. Fortsättningen visar att det sedan gick upp för Jakob att han brottats med Gud själv.


marker: [130]
text:
<em>El Elohe Israel </em>betyder antingen <em>Gud, Israels Gud </em>eller <em>El är Israels Gud.</em>


marker: [135]
text:
Se noter till <a class='B' href='B:10 27:36'>27:36</a> och <a class='B' href='B:10 32:28'>32:28</a>.


marker: [137]
text:
<em>Benjamin </em>betyder <em>lyckans son </em>eller <em>min högra hands son. </em>Höger hand kan också stå för södern, och i så fall blir betydelsen <em>söderns son, </em>vilket möjligen kan tänkas som en förutsägelse om att Benjamin skulle komma att bli en av de sydliga stammarna.


marker: [139]
text:
Översättningen av de hebreiska benämningarna på varorna här är osäker; man känner inte till ordens exakta betydelse.


marker: [140]
text:
Köpmännen benämns både som ismaelitiska och som midjanitiska. Jfr <a class='B' href='B:10 37:36'>37:36</a>; <a class='B' href='B:10 39:1'>39:1</a>. Kanske fanns båda med i karavanen.


marker: [142]
text:
Tjugo silverpengar eller siklar verkar ha varit mycket mindre än priset på en slav (jfr <a class='B' href='B:20 21:32'>2 Mos  21:32</a>).


marker: [144]
text:
Syftar på leviratlagen som innebar att en död, barnlös mans bror skulle gifta sig med änkan, och deras förste son skulle räknas som son till den avlidne brodern. Se <a class='B' href='B:50 25:5'>5 Mos  25:5f</a>.


marker: [145]
text:
<em>…barnet…son…</em>Ordagrant <em>…säd…säd…</em>dvs. <em>…avkomma…avkomma…</em>, men utifrån <a class='B' href='B:50 25:5-6'>5 Mos  25:5-6</a> är det klart att det rörde sig om en förstfödd son.


marker: [147]
text:
Tempelprostituerade, eller tempelflickor, ordagrant <em>heliga, </em>var prostituerade som tjänstgjorde i de kanaaneiska avgudatemplen.


marker: [150]
text:
Eller <em>munskänk. </em>I uppgiften ingick ett omfattande ansvar för både drycker och dryckesvanor.


marker: [151]
text:
Eller <em>gudars ande  </em>– en möjlig översättning inte minst med tanke på att faraos religiösa föreställningar troligen var polyteistiska. Men han kan också ha syftat på Josefs Gud.


marker: [153]
text:
Grundtextens ord <em>avrek</em> kan möjligen också betyda <em>lämna plats. </em>Dess betydelse är inte säker.


marker: [159]
text:
Från och med nu är Juda den ledande av bröderna. Ruben var inte omtyckt av fadern. Se <a class='B' href='B:10 35:22'>35:22</a> och <a class='B' href='B:10 49:4'>49:4</a>.


marker: [164]
text:
Enligt den samaritanska texten och Septuaginta (och även den latinska Vulgata). Enligt den masoretiska texten blir översättningen: <em>…förflyttades människorna till städer.</em>


marker: [165]
text:
Israel var det namn Gud gav Jakob i <a class='B' href='B:10 32:28'>32:28</a>. Israeliterna betyder alltså Jakobs släkt.


marker: [168]
text:
Enligt Septuaginta och <a class='B' href='B:650 11:21'>Heb  11:21</a>. Enligt den masoretiska texten: <em>Israel böjde knä vid sängens huvudgärd.</em>


marker: [173]
text:
På hebreiska är <em>bergsrygg </em>identiskt med ortsnamnet Shekem, den plats där Josef senare blev begravd.


marker: [175]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Alternativa tolkningar är bl.a. <em>förrän den/han kommer till Shilo; </em><em>tills Shilo kommer; </em>eller <em>mottar tribut.</em>


marker: [181]
text:
Namnet tycks här anspela på hebreiskans <em>evel</em>, sorg, och betyder då <em>egypternas sorg. </em>F.ö. heter <em>bäck <em>avel.</em></em>


marker: [2]
text:
<em>Mose </em>betyder troligen på egyptiska <em>är född, </em>men det låter som det hebreiska <em>dra upp. </em>Namnet förekommer också som en del i några namn på faraoner.


marker: [7]
text:
Namnet kommer från det hebreiska verbet för ”vara” och är en anspelning på det heliga gudsnamnet <em>JHWH</em>. Det innebär att Gud är evig, utan början, utan slut.


marker: [8]
text:
De hebreiska konsonanterna för det heliga gudsnamnet <em>JHWH</em> härstammar från verbet ”vara”. Namnet kom att betraktas som så heligt att man slutade upp med att uttala det och använde i stället <em>Herren</em>. Troligen har det uttalats Jahve.


marker: [9]
text:
Ordet <em>vit </em>står inte med i hebreiskan och ”som snö” kan anspela på den flagiga karaktären av sjukdomen.


marker: [12]
text:
Gud säger i vers 22 och 23 att Israel är hans förstfödde son, och att han ska döda faraos förstfödde, men Mose hade själv inte hållit förbundet med Gud och låtit omskära sin son. Se <a class='B' href='B:10 17:9-10'>1 Mos  17:9-10</a>.


marker: [14]
text:
Son betyder inte alltid ”son” i Gamla testamentets släktlistor. Det kan även betyda ättling i flera generationer framåt.


marker: [19]
text:
Det hebreiska uttryckets innebörd är osäker, och den mest ordagranna översättningen skulle kunna vara <em>mellan två kvällar.</em>


marker: [20]
text:
På hebreiska <em>pésach</em>, av <em>pasách</em> som betyder <em>gå förbi </em>eller <em>skona. </em>Se också v. 13,25 och 27.


marker: [25]
text:
Grundtexten är svåröversättlig; mer ordagrant: <em>Molnet och mörkret var där och lyste upp natten. </em>Enligt Septuaginta: <em>Mörkret föll, och hela natten gick utan att arméerna kom i närheten av varandra.</em>


marker: [30]
text:
Sabbat betyder vilodag på hebreiska. Den instiftades av Gud redan i <a class='B' href='B:10 2:3'>1 Mos  2:3</a>, men detta är första gången den kallas sabbat.


marker: [32]
text:
Förbundstecknet var lagtavlorna med de tio budorden som man fick i <a class='B' href='B:20 31:18'>31:18</a>. Lagtavlorna placerades senare i arken, den guldöverdragna kistan, i tältet. Se <a class='B' href='B:650 9:4'>Heb  9:4</a>.


marker: [36]
text:
Syftar kanske på Moses händer eller på det hot Amalek riktade mot Gud. Grundtextens innebörd är något osäker.


marker: [41]
text:
De äldste i Israel fungerade som präster på den tiden. Prästerna i helgedomen utsågs först i <a class='B' href='B:20 28:1'>28:1</a>.


marker: [43]
text:
<em>Ord </em>betyder här <em>förbundsavtal. </em>Förbundet följer mönstret för den tidens kungliga förbundsavtal där man talar om vad som kommer att hända om man älskar respektive hatar sin herre.


marker: [44]
text:
Om någon lämnade Gud och istället tillbad avgudar skulle det drabba hela hushållet, som ofta bestod av flera generationer. Det betydde inte att barnen personligen skulle straffas för någon annans synd, se <a class='B' href='B:50 24:16'>5 Mos  24:16</a> och <a class='B' href='B:330 18:18-20'>Hes  18:18-20</a>.


marker: [46]
text:
Det hebreiska ordet är starkare än dess grekiska motsvarighet som används i Septuaginta och i <a class='B' href='B:470 15:4'>Matt  15:4</a> och <a class='B' href='B:480 7:10'>Mark  7:10</a> och som betyder <em>tala illa om.</em>


marker: [48]
text:
Annan möjlig översättning: <em>Om någon låter en åker eller en vingård betas av eller släpper sin boskap lös så att den betar på en annans åker…</em>


marker: [54]
text:
Ett ord i grundtexten vars betydelse är osäker. <em>Getingar </em>är en annan vanlig översättning. Ordet betecknar något som skrämmer och oskadliggör fienden.


marker: [57]
text:
Ordet <em>lock </em>kan härledas från ett hebreiskt verb som betyder <em>täcka, </em>eller möjligen från ett annat verb som betyder <em>sona. </em>Septuaginta översätter det med <em>försoningsplats/-ställe  </em>– en tanke som bl.a. denna bibelöversättning ansluter sig till. En annan möjlig översättning är <em>benådningsplats.</em>


marker: [62]
text:
<a class='B' href='B:110 12:28'>1 Kung  12:28</a> och <a class='B' href='B:160 9:18'>Neh  9:18</a>. Eller: <em>Gör en gud.</em>


marker: [63]
text:
Dyrkan av tjurkalvar var vanlig i hela Mellanöstern. Innebörden av det hebreiska ordet <em>formade </em>är här osäker.


marker: [66]
text:
Tycks syfta på Guds register över de rättfärdiga som han skulle låta leva. Se ex. <a class='B' href='B:230 51:3'>Ps  51:3</a> och <a class='B' href='B:730 3:5'>Upp  3:5</a>.


marker: [70]
text:
Se not till <a class='B' href='B:20 3:13'>3:13</a>. Satsen kan också översättas: <em>Mose ställde sig nära honom och åkallade Herrens namn.</em>


marker: [71]
text:
Stenstoderna föreställde <em>skaparguden, </em>en manlig fruktbarhetsgud. Asherapålarna var utsnidade träfigurer av fruktbarhetsgudinnan Ashera.


marker: [72]
text:
I den kanaaneiska religionen ingick både tempelprostitution och barnoffer. Se <a class='B' href='B:50 12:31'>5 Mos  12:31</a> och <a class='B' href='B:120 16:3'>2 Kung  16:3</a>.


marker: [78]
text:
Här har ett försök gjorts att översätta vikterna från grundtexten till våra motsvarigheter. De är dock högst ungefärliga p.g.a. variationer i systemet genom tiderna (t.ex. ”talent”, mängden av guld till varje sockel i v. 27, som här beräknats till 34 kilo, kan också ha varit lägre; talenten tros ha varierat mellan 20 och 40 kilo genom tiderna).


marker: [4]
text:
Bland fåglar räknades ofta även andra arter som flyger (som fladdermöss). Flera av fåglarna i denna förteckning är svåra att identifiera och vissa av deras benämningar förekommer endast här. Översättningen är därför osäker.


marker: [7]
text:
Det hebreiska ordet för spetälska är mer omfattande än vårt ord och betecknar även andra (vanligen inflammatoriska) hudsjukdomar.


marker: [9]
text:
Måtten nio liter fint mjöl (tre tiondels efa) och en halv liter olja (en log) är beräknade utifrån att en efa var 30 liter (har varierat mellan 20 och 40 liter) och att en log motsvarar en halv liter.


marker: [10]
text:
Vad <em>Asasel </em>betyder är något oklart, men klart är att det syftar på <em>en bock som gick, </em>alltså den bock som skickades iväg till öknen som en reningssymbol för syndernas avlägsnande vilket sammanhanget visar. Ibland har det också tolkats som en sorts ökendemon/-varelse, men detta verkar inte troligt här.


marker: [11]
text:
Demoner – om vilka vi endast har en mycket begränsad kunskap – tycks ofta ha framträtt i djurgestalt och förknippats med öde trakter.


marker: [15]
text:
Innebörden i de hebreiska benämningarna är osäker, men alla syftar på någon form av fysiska brister.


marker: [16]
text:
Översättningen är något osäker på motsvarande sätt som i <a class='B' href='B:30 21:18'>21:18</a> (se not).


marker: [17]
text:
Den exakta betydelsen i det hebreiska uttrycket är osäker men tycks syfta på tidig kväll. På Nya Testamentets tid tros påskoffret ha påbörjats kring kl. 15. Påsk firades i slutet av mars eller i början av april.


marker: [19]
text:
I september eller oktober, då det judiska nyåret infaller. Det fanns dock också en annan högtidskalender enligt vilken nyåret inföll två veckor före påsk.


marker: [22]
text:
En person kunde skänkas till livslång tjänst inför Herren i helgedomen (se <a class='B' href='B:90 1:11'>1 Sam  1:11</a>,<a class='B' href='B:90 1:28'>28</a>); dock fick endast leviterna tjänstgöra där. Här tycks det således vara frågan om lösesumman för en icke-levit som inte kunde tjänstgöra i helgedomen.


marker: [4]
text:
Nasirer avskildes ursprungligen för hela livet åt Gud, men de kunde också själva välja en avgränsad tid då de levde som nasirer.


marker: [5]
text:
<em>Frid </em>är en mycket begränsad översättning; vi saknar ord för hebreiskas <em>shalom</em>, ett ord som egentligen omfattar allt som är gott.


marker: [8]
text:
<em>Skymningen </em>är i denna och följande verser en osäker översättning; det hebreiska uttrycket kan närmast översättas <em>mellan två kvällar, </em>vars exakta betydelse är osäker.


marker: [9]
text:
Eller: <em>Hovav, son till hans svärfar midjaniten Reguel. </em>Olika namn uppges för Moses svärfar (jfr <a class='B' href='B:20 2:18'>2 Mos  2:18</a>).


marker: [13]
text:
Josefs söner Manasse och Efraim står vanligtvis efter varandra och det framgår inte varför de här är åtskilda.


marker: [14]
text:
Hosea (hebreiska: <em>Hoshea</em>) betyder <em>Han räddar.</em>Josua (hebreiska: <em>Jehoshua</em>) betyder <em>JHWH räddar.</em>


marker: [15]
text:
<em>sex liter</em>, ordagrant ”två tiondels efa” (liksom de övriga måtten som följer) är beräknat utifrån att en efa är 30 liter; efamåttet har varierat genom tiderna från knappt 20 liter till drygt 40 liter.


marker: [19]
text:
Ordagrant: <em>samlas till sitt folk, </em>vilket – tillsammans med att <em>samlas till sina fäder  </em>– var ett vanligt sätt att tala om döden.


marker: [24]
text:
Senare inskrifter visar att amavéer bott i detta område och därför skulle <em>fädernesland </em>kunna översättas <em>amavéernas land.</em>


marker: [28]
text:
Enligt andra handskrifter: <em>Folk ska bäva för Israels makt, hans arm ska härska över många folk. </em>Enligt Septuaginta: <em>En man ska komma av hans säd och härska över många folk.</em>


marker: [31]
text:
Behöver inte syfta på någon direkt biologisk släktskap utan kan betyda rent allmänt <em>landsmaninna.</em>


marker: [38]
text:
På samma sätt som den närmaste släktingen (se t.ex. <a class='B' href='B:30 25:25'>3 Mos  25:25</a>), <em>skyldemannen </em>(samma hebreiska ord som <em>blodshämnaren </em>) hade ett ansvar för individens rättigheter, hade han också ett ansvar för vedergällningen. Det hebreiska ordet översätts olika beroende på sammanhanget: här och i <a class='B' href='B:30 25:25'>3 Mos  25:25</a> <em>återlösare</em>; i <a class='B' href='B:80 2:20'>Rut  2:20</a>; i <a class='B' href='B:220 19:25'>Job  19:25</a> <em>Förlossare</em>; på flera ställen i Jesaja t.ex. <a class='B' href='B:290 41:14'>Jes  41:14</a>; <a class='B' href='B:290 43:14'>43:14</a>; <a class='B' href='B:290 44:6'>44:6</a>; <a class='B' href='B:290 44:24'>44:24</a>; <a class='B' href='B:290 47:4'>47:4</a>; <a class='B' href='B:290 48:17'>48:17</a> samt <a class='B' href='B:300 50:34'>Jer  50:34</a> <em>befriare.</em>


marker: [2]
text:
Det tog Israel elva dagar att komma till Kanaans land första gången. Nu står de återigen vid gränsen, 38 år senare. Se v. 14,15.


marker: [5]
text:
Moabiterna och ammoniterna var avkomlingar till de söner Lot fick med sina båda döttrar. Se <a class='B' href='B:10 19:36-38'>1 Mos  19:36-38</a>.


marker: [8]
text:
<em>Makir </em>var son till Manasse, Josefs son. Se <a class='B' href='B:10 50:23'>1 Mos  50:23</a>.


marker: [9]
text:
<em>Hjärta </em>och ”själ” betyder att både förnuftet, viljan och känslan, dvs. människans hela väsen, är inberäknade.


marker: [10]
text:
Namnet stavas olika i olika handskrifter, <em>Sion, Sirjon, Senir</em> och <em>Hermon</em>. Se <a class='B' href='B:50 3:9'>3:9</a>.


marker: [11]
text:
HERREN talar vid flera tillfällen, som här, i du-form (kollektiv singularis), direkt till hela Israels folk.


marker: [14]
text:
Följande sektion (<a class='B' href='B:50 6:1-27:8'>6:1-27:8</a>) är en utveckling av budorden i kapitel 5. Användandet av budorden i det dagliga livet, antingen det gäller en individ, religionen eller samhället i stort, når mycket längre än den bokstavliga ordalydelsen i varje budord.


marker: [16]
text:
Mer ordagrant <em>lägga på hjärtat; </em>hjärtat betraktades som säte för människans intellektuella, medvetna liv.


marker: [24]
text:
Se <a class='B' href='B:20 17:1-7'>2 Mos  17:1-7</a> och <a class='B' href='B:40 11:1-3'>4 Mos  11:1-3</a>,<a class='B' href='B:40 11:31-34'>31-34</a>.


marker: [25]
text:
Det var i Kadesh Barnea de första gången försökte ta sig in i Kanaans land. Se <a class='B' href='B:40 13:1-14:1'>4 Mos  13-14</a>.


marker: [26]
text:
Att älska Gud och att lyda honom var det viktigaste. Det räckte inte med den yttre omskärelsen (se not till <a class='B' href='B:10 17:10'>1 Mos  17:10</a>). Denna gällde dessutom bara männen.


marker: [31]
text:
En del av offren var gemenskapsoffer där en gemensam måltid ingick. Se <a class='B' href='B:30 7:11-34'>3 Mos  7:11-34</a>.


marker: [32]
text:
En person kunde bli rituellt oren och fick då inte delta i offermåltiderna. Se t.ex. <a class='B' href='B:30 11:1-15:1'>3 Mos  11-15</a>.


marker: [45]
text:
Många profeter skulle träda fram efter Mose, men verserna 15,17–19 är en speciell profetia om Messias, uppfylld genom Jesus. Se <a class='B' href='B:510 3:20-24'>Apg  3:20-24</a>.


marker: [52]
text:
100 siklar silver var en mycket stor summa pengar, antagligen det dubbla brudpriset (1 sikel motsvarar 12 gram).


marker: [55]
text:
Förbjudet förhållande kan handla om äktenskapsbrott eller incest, ev. kunde det också röra sig om tempelprostitution.


marker: [56]
text:
HERRENS församling är detsamma som Israel. Dessa människor fick inte bli en del av folket och fick inte heller fira gudstjänst med dem.


marker: [58]
text:
Prostituerade män och kvinnor som utför fruktbarhetsriter till de kanaaneiska eller mesopotamiska avgudarna. Se <a class='B' href='B:20 34:12-16'>2 Mos  34:12-16</a>.


marker: [59]
text:
I grundtexten används olika ord om lönen för manlig resp. kvinnlig prostitution; där kallas pengar för manlig prostitution för ”hundlön”.


marker: [61]
text:
<em><em>Amen</em></em>betyder ungefär <em>sannerligen </em>och ger uttryck för en bekräftelse eller en önskan att så ska ske.


marker: [67]
text:
Översättningen följer här bl.a. Septuaginta. Enligt den masoretiska texten: <em>Mose gick och talade…</em>


marker: [68]
text:
Se <a class='B' href='B:50 10:1'>10:1</a>,<a class='B' href='B:50 10:2'>2</a>,<a class='B' href='B:50 10:8'>8</a>.


marker: [72]
text:
Sjuttio folkslag fanns, se <a class='B' href='B:10 10:1-11:1'>1 Mos  10-11</a>. Israels sjuttio avkomlingar drog till Egypten under den stora hungersnöden. Detta är antagligen vad som menas här.


marker: [77]
text:
Enligt Septuaginta: <em>Gläd er ni himlar, tillsammans med hans folk, och alla Guds änglar ska tillbe honom. </em>I 5 Moseboksrullen från Qumran (4Q44 f5 ii:7) finns ett tillägg: <em>Låt alla gudar tillbe honom, </em>som tycks utgöra bakgrunden till översättningen i Septuaginta.


marker: [78]
text:
Hosea var enligt <a class='B' href='B:40 13:9'>4 Mos  13:9</a>,<a class='B' href='B:40 13:17'>17</a> Josuas ursprungliga namn.


marker: [80]
text:
Dessa tre berg var alla förknippade med givandet av lagen. Sista delen av versen översätts ofta olika eftersom grundtexten är oklar.


marker: [83]
text:
Eller enligt Septuaginta: <em>Det kommer att finnas en kung över Jeshurun, när ledarna för folket samlas.</em>


marker: [85]
text:
Ordet översätts ibland också <em>den som är trogen, den trogne, </em>t.ex. i <a class='B' href='B:230 4:4'>Ps  4:4</a>; <a class='B' href='B:230 12:2'>12:2</a>; <a class='B' href='B:230 16:10'>16:10</a>.


marker: [88]
text:
Josef fick en del av landet genom sina söner Efraim och Manasse som adopterats av Josefs far Jakob (Israel). Se <a class='B' href='B:10 48:5'>1 Mos  48:5</a>.


marker: [90]
text:
<em>Deras höjder </em>kan syfta på de kanaaneiska offerplatserna som oftast låg på höga kullar och berg.


marker: [91]
text:
Kan också översättas: <em>Man begravde honom, </em>men enligt traditionen var det Gud själv som begravde honom och därför var gravplatsen okänd.


marker: [1]
text:
Kanaans land kan ibland ha kallats hettiternas land, eller också är hettiternas land här ett senare tillägg.


marker: [2]
text:
Förbundsarken var en guldöverdragen kista där man förvarade stentavlorna med förbundsavtalet, de tio budorden. Se <a class='B' href='B:20 25:10-22'>2 Mos  25:10-22</a>.


marker: [4]
text:
<em>Gilgal </em>liknar det hebreiska ordet för <em>vältra/rulla (bort)</em>verbet som används i satsen innan; i Nya Testamentet presenteras Jesus som den som utför hjärtats omskärelse och på så sätt avlägsnar människans skam. Vid Gilgal blev Israel nu en egen nation, inte längre bara några f.d. slavar på vandring.


marker: [6]
text:
Ordagrann översättning. <em>Nej </em>kan kanske mer troligt översättas <em>(till) honom: Han svarade honom: Jag är…</em>Orden <em>nej </em>och <em>till honom </em>skiljer sig med bara en bokstav i hebreiskan.


marker: [11]
text:
Det är möjligt att man här använde sig av urim och tummim som det talas om i <a class='B' href='B:20 28:30'>2 Mos  28:30</a>.


marker: [13]
text:
Akans familj var antagligen delaktiga i hans brott, för Herren hade tidigare befallt att inga barn fick straffas för föräldrarnas synd. Se <a class='B' href='B:50 24:16'>5 Mos  24:16</a>.


marker: [18]
text:
Förbundet varade i många hundra år. Givoniterna var med och byggde upp Jerusalem efter hemkomsten från Babylon cirka tusen år senare. Se <a class='B' href='B:160 3:7'>Neh  3:7</a>.


marker: [19]
text:
<em>Den redliges bok </em>kallas också Jasers bok och var antagligen en poetisk bok om Israels alla krig, men den har aldrig varit en del av Bibeln. Den omnämns också i <a class='B' href='B:100 1:18'>2 Sam  1:18</a>.


marker: [20]
text:
Offentlig förnedring av fiendens ledare var en segerceremoni vid krig i Mellanöstern på den här tiden.


marker: [22]
text:
Den grekiska översättningen av Gamla testamentet (Septuaginta) har här skjutit in ytterligare elva städer: <em>Tekoa, Efrata, dvs. Betlehem, Pegor, Etam, Kulon, Tatam, Shoresh, Kerem, Gallim, Beter och Manocho. </em>Det sammanlagda antalet blir då 49 städer.


marker: [23]
text:
Prästerna fick behålla en del av offret när de andra stammarna offrade till Herren. De fick även städer att bo i och andra gåvor av folket. Se <a class='B' href='B:60 13:14'>13:14</a>; <a class='B' href='B:60 21:1-42'>21:1-42</a>; <a class='B' href='B:50 18:1-8'>5 Mos  18:1-8</a>.


marker: [24]
text:
Mord straffades med döden och det var den dödes släktingar som skulle utdela straffet. Dock måste det finnas mer än ett vittne. Se <a class='B' href='B:40 35:16-30'>4 Mos  35:16-30</a>.


marker: [25]
text:
Stadsporten var samlingsplats för ledarna, ofta kallade <em>äldste</em>, i staden. Där fattade man beslut och höll rättegång.


marker: [29]
text:
I Pegor hade folket börjat delta i fruktbarhetsriter inför den moabitiske guden Baal-Pegor. Se <a class='B' href='B:40 25:1'>4 Mos  25</a>.


marker: [11]
text:
Betyder <em>ax </em>eller <em>ström </em>och visar att uttalet kunde variera i hebreiskan, m.a.o. dialektala skillnader.


marker: [12]
text:
Deras slutsats är egentligen att de sett Gud själv (se även följande vers) och därför är de övertygade om att de nu ska dö.


marker: [15]
text:
I en del handskrifter och tidiga översättningar Manasse, som var en avfällig kung (<a class='B' href='B:120 21:1-7'>2 Kung  21:1-7</a>), möjligen ändrad av fromma skrivare som inte kunde förknippa namnet Mose med en avgudakult.


marker: [3]
text:
På samma sätt som den närmaste släktingen (se t.ex. <a class='B' href='B:30 25:25'>3 Mos  25:25</a>), <em>skyldemannen </em>(samma hebreiska ord som <em>blodshämnaren</em>) hade ett ansvar för individens rättigheter, hade han också ett ansvar för vedergällningen. Det hebreiska ordet översätts olika beroende på sammanhanget: här och i <a class='B' href='B:30 25:25'>3 Mos  25:25</a> <em>återlösare</em>; i <a class='B' href='B:220 19:25'>Job  19:25</a> <em>Förlossare</em>; på flera ställen i Jesaja t.ex. <a class='B' href='B:290 41:14'>Jes  41:14</a>; <a class='B' href='B:290 43:14'>43:14</a>; <a class='B' href='B:290 44:6'>44:6</a>; <a class='B' href='B:290 44:24'>44:24</a>; <a class='B' href='B:290 47:4'>47:4</a>; <a class='B' href='B:290 48:17'>48:17</a> samt <a class='B' href='B:300 50:34'>Jer  50:34</a> <em>befriare.</em>


marker: [1]
text:
<em>Shilo</em>. Den stad i Efraim där helgedomen, Herrens tält, stod uppställt. Se <a class='B' href='B:60 18:1'>Jos  18:1</a>.


marker: [3]
text:
Det fanns flera regler för den som vigt sitt liv till Herren som nasir; en var att håret skulle få växa fritt. Se <a class='B' href='B:40 6:1-8'>4 Mos  6:1-8</a>.


marker: [11]
text:
Hanna profeterar om en kommande kung och Samuel var den som skulle instifta kungadömet i Israel. Det är samtidigt en profetia om Messias (<em>den smorde).</em>


marker: [12]
text:
Efoden var en linnetunika som bars av översteprästen. Den innehöll <em>urim</em> och <em>tummim</em> som användes vid lottkastning då man ville få reda på Guds vilja. Se not till <a class='B' href='B:20 28:30'>2 Mos  28:30</a>. Efoden bars dock ibland också av andra (som här, se även <a class='B' href='B:130 15:27'>1 Krön  15:27</a>).


marker: [21]
text:
Den hebreiska sifferkombinationen är ovanlig, ordagrant <em>70 man 50 000 man, </em>men enligt vissa handskrifter bara <em>sjuttio. </em>Enligt Septuaginta börjar versen: <em>Jekonjas släkt hade inte deltagit i folkets glädje i Bet Shemesh när de såg Herrens ark, och därför dödade…</em>


marker: [24]
text:
Baal var en kanaaneisk fruktbarhetsgud, se noterna till <a class='B' href='B:20 34:13'>2 Mos  34:13</a> och 15.


marker: [27]
text:
En <em>kvarts sikel silver </em>motsvarar cirka 3 gram. Silver- eller guldstycken användes som betalningsmedel.


marker: [28]
text:
Lårstycket var normalt reserverat för prästerna. Detta var en symbol för att Saul skulle bli invigd till tjänst för Gud.


marker: [30]
text:
I Septuaginta lägger man till: <em>Du ska styra Herrens folk och befria det från alla fiender som omger det. Och detta är tecknet på att Herren har utvalt dig till att leda hans folk.</em>


marker: [31]
text:
Antagligen använde man <em>urim</em> och <em>tummim</em>. Se not till <a class='B' href='B:90 2:18'>2:18</a>.


marker: [32]
text:
I Dödahavsrullarna har man funnit ett textfragment (4QSam<sup>a</sup>) som förklarar händelsen i kap. 11 där det inte sägs någonting om orsaken till denna blodiga attack. Fragmentet från Q4 lyder: <em>Nachash, ammoniternas kung, förtryckte hårt Gads och Rubens folk och han stack ut alla deras högra ögon och slog ter[ror och fruktan] i Israel. Det fanns inte bland israeliterna på andra sidan Jordan en enda vars högra öga inte hade blivit stucket av Nachash, kung av Ammon, utom de sju tusen män som [flydde] ammoniterna och kom till Javesh i Gilead. Ungefär en månad senare…</em>Sedan följer det vi kan läsa i våra Biblar i <a class='B' href='B:90 11:1'>1 Sam  11:1ff</a>.


marker: [36]
text:
En del handskrifter har inledningen: Saul var trettio år när han blev kung och han regerade över Israel i två år (ålder och årtal är dock osäkra.<a class='B' href='B:510 13:21'>Apg  13:21</a> säger att han regerade i cirka fyrtio år). Översättningen av vers 1 är i sin helhet osäker.


marker: [44]
text:
<em>Varför…komma upp</em>. Vulgata och Septuaginta har denna lydelse. Däremot har den masoretiska texten endast: <em>Ge hit tummim!</em>


marker: [45]
text:
Namnet varierar mellan <em>Ishbaal </em>(<a class='B' href='B:100 2:8'>2 Sam  2:8</a>,<a class='B' href='B:100 2:10'>10</a>,<a class='B' href='B:100 2:12'>12</a>,<a class='B' href='B:100 2:15'>15</a>), <em>Ish-Boshet </em>(<a class='B' href='B:100 3:8'>2 Sam  3:8</a>,<a class='B' href='B:100 3:14'>14</a>,<a class='B' href='B:100 3:15'>15</a>; <a class='B' href='B:100 4:5'>4:5</a>,<a class='B' href='B:100 4:8'>8a</a>,12), och <em>Eshbaal </em>(<a class='B' href='B:130 8:33'>1 Krön  8:33</a>; <a class='B' href='B:130 9:39'>9:39</a>).


marker: [47]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är osäker och kan tolkas på olika sätt: <em>darrande, med vacklande steg, </em>eller <em>leende, självsäkert, </em>eller <em>i bojor. </em>Kanske hoppades han att de skulle låta honom få leva, eller att döden skulle bli snabb. Enligt Septuaginta: <em>Hur bitter är inte döden!</em>


marker: [50]
text:
<em>bar sig åt som en besatt </em>är översatt från det hebreiska ordet som egentligen betyder <em>profetera. </em>Sammanhanget visar dock vilken typ av beteende det handlade om.


marker: [52]
text:
En del av den utlovade belöningen till den man som dödade Goljat. Se <a class='B' href='B:90 17:25'>17:25</a>.


marker: [56]
text:
Den som var oren enligt lagen fick inte delta i offermåltiderna. Orenheten kunde ha många olika orsaker.


marker: [58]
text:
Grundtextens innebörd är osäker och kan kanske också betyda att kvinnor hållits på avstånd under de senaste dagarna. Översättningen av versens senare del är ännu mer osäker.


marker: [61]
text:
Egentligen: <em>Gud må straffa Davids fiender…</em>; texten är då svårförståelig. Översättningen följer här Septuaginta.


marker: [63]
text:
Ordagrant: <em>ditt liv ska bevaras i de levandes påse. </em>Bilden på stenar är tagen från dåtida herdars praxis att hålla räkning på antalet djur i en hjord med hjälp av stenar i en påse, där varje sten representerade ett levande djur.


marker: [64]
text:
Avigajils svar visar att hon var tacksam över att David ville ta hand om henne nu när hennes man var död.


marker: [66]
text:
Samtliga dessa ställen beboddes av Davids vänner. Se <a class='B' href='B:90 30:27-31'>30:27-31</a>.


marker: [67]
text:
Gudsmannen Samuel var död. Saul hade dödat alla präster (se kap 22) och dessutom rensat landet från medier och spåmän. Det fanns alltså ingen att fråga, varken ond eller god.


marker: [68]
text:
Efoden med <em>urim </em>(se <a class='B' href='B:90 2:18'>2:18</a>) fanns hos den ende kvarlevande prästen som flytt till David.


marker: [72]
text:
<em>Javesh </em>var den stad som Saul räddade när han just blivit vald till kung. Se <a class='B' href='B:90 11:1-11'>11:1-11</a>.


marker: [2]
text:
Tvekamp, eller kamp mellan ett begränsat antal soldater, var ett vanligt sätt att avgöra strider i det här området. Se <a class='B' href='B:90 17:4'>1 Sam  17:4</a>, där David mötte Goljat.


marker: [4]
text:
Kung Saul och hans son Ish-Boshet kom från Benjamins stam. De behövde därför extra mycket övertalning för att gå över till David.


marker: [5]
text:
Denne brorson till Ish-Boshet var den andre möjlige tronföljaren efter kung Saul. Men en handikappad kung var en omöjlighet, eftersom kungen skulle leda folket i krig. När Ish-Boshet blir mördad i vers 6-7, finns det alltså ingen tronföljare.


marker: [6]
text:
Grundtexten är svårförståelig och översättningen därför osäker. Enligt Septuaginta lyder versen: <em>Dörrvakterskan, som rensade vete, hade somnat och så kunde Rekav och hans bror Baana komma in i huset.</em>


marker: [7]
text:
Man högg av de händer som dödat Ish-Boshet och de fötter som kommit med budskapet. Kropparna hängdes upp som en varning för andra.


marker: [8]
text:
David lånar jevuséernas egna ord i v. 6 och kallar dem ironiskt för <em>blinda och lama</em>, människor som inte kunde försvara sig.


marker: [13]
text:
Ett annat namn på <em>Kirjat-Jearim </em>där arken stått under Sauls regeringstid. Se <a class='B' href='B:90 7:1'>1 Sam  7:1</a>.


marker: [14]
text:
Översättningen grundar sig på Septuaginta och <a class='B' href='B:130 13:8'>1 Krön  13:8</a>. Enligt den masoretiska texten <em>alla slags instrument av cypressträ.</em>


marker: [15]
text:
Ingen fick röra Herrens ark. Den skulle bäras med hjälp av stänger och endast av en viss släkt inom Levi stam. Se <a class='B' href='B:40 4:1-6'>4 Mos  4:1-6</a>,<a class='B' href='B:40 4:15'>15</a>.


marker: [21]
text:
Dessa ord användes i mellanöstern förr i tiden då en kung insattes i tjänst, om han lydde under en annan mäktigare kung. För att visa att den nya kungen representerade den kung som styrde hela riket, kallades de <em>far </em>och <em>son.</em>


marker: [22]
text:
Innebörden i grundtexten är i den sista satsen i versen osäker. T.ex. Septuaginta och Vulgata översätter (ganska ordagrant): <em>Och detta till lag/norm för människan, Herre.</em>


marker: [24]
text:
Det finns olika uppgifter om antalet tillfångatagna. Se <a class='B' href='B:130 18:4'>1 Krön  18:4</a>.


marker: [25]
text:
Davids söner kunde naturligtvis inte vara präster i ordets ordinarie betydelse eftersom de inte kom från det prästerliga släktledet. Här används ordet på ett vidare sätt, syftande på någon form av ledarposition eller tillfälliga prästliknande uppgifter (<a class='B' href='B:100 20:26'>2 Sam  20:26</a>).


marker: [31]
text:
Det var vanligt på den här tiden att den nya kungen övertog den gamla kungens harem, men Natan kanske bara använder bildspråk för att beskriva att David fick kungamakten.


marker: [34]
text:
Versens senare del från och med <em>men han…</em>finns inte i den masoretiska texten utan är översatt från Septuaginta och en hebreisk handskrift från Qumran.


marker: [37]
text:
Översättningen grundar sig på Septuaginta och en handskrift från Qumran. Enligt den masoretiska texten: <em>upphörde David att dra ut mot Absalom.</em>


marker: [38]
text:
Det var vanligt i Israel att den mördades närmaste släkt utkrävde blodshämnd genom att döda mördaren. Se <a class='B' href='B:40 35:16-21'>4 Mos  35:16-21</a>.


marker: [39]
text:
Israels folk var som kvinnan som ville skona sonen, medan David var blodshämnaren som ville straffa honom.


marker: [40]
text:
I Septuaginta och en handskrift från Qumran finns här ett tillägg: <em>Joavs tjänare kom med sönderrivna kläder och berättade för honom vad Absaloms folk hade gjort.</em>


marker: [45]
text:
<em>trötta </em>kan också tolkas som ett ortnamn, <em>Ajefim, </em>och då blir översättningen: <em>när kungen…kom till Ajefim stannade de för att vila.</em>


marker: [48]
text:
I en del handskrifter, bl.a. i Septuaginta och även i <a class='B' href='B:140 2:17'>2 Krön  2:17</a>: <em>ismaelit.</em>


marker: [51]
text:
Enligt <a class='B' href='B:100 14:27'>14:27</a> hade Absalom tre söner, men dessa dog antagligen som små.


marker: [52]
text:
Amasa och Joav var kusiner och systersöner till David. Amasa hade varit befälhavare för Absaloms upprorsarmé (se <a class='B' href='B:100 17:25'>17:25</a>).


marker: [59]
text:
Det generella ordet för präst kan också syfta på <em>kunglig rådgivare </em>eller <em>kungens närmaste man</em>, jfr <a class='B' href='B:100 8:18'>8:18</a>.


marker: [61]
text:
Israeliterna hade inte hållit den ed de svurit inför Herren. Därför hade givoniterna rätt att förbanna dem.


marker: [64]
text:
Rafa var stamfader till en släkt av jättar, refaéerna. Se <a class='B' href='B:50 2:10-11'>5 Mos  2:10-11</a>,<a class='B' href='B:50 2:20-21'>20-21</a>.


marker: [66]
text:
Enligt <a class='B' href='B:130 20:5'>1 Krön  20:5</a> var det Goljats bror Lachmi som dödades av Elchanan. Enligt <a class='B' href='B:90 17:1'>1 Sam  17</a> var det David som dödade Goljat.


marker: [70]
text:
Mer ordagrant i den masoretiska texten: <em>…med vindens vingar visade han sig/sågs han sväva/komma fram. </em>Jfr också <a class='B' href='B:230 18:11'>Ps  18:11</a>.


marker: [71]
text:
Grundtexten i versens sista del är svåröversättlig. Tolkningen här stöds bl.a. av en text från Qumran (4QSam<sup>a</sup>).


marker: [74]
text:
Eller, som enligt vissa handskrifter, <em>den främste bland hjältarna/kämparna. </em>Innebörden i grundtexten är osäker och hela versen är svåröversättlig.


marker: [79]
text:
David säger aldrig varför han ville räkna folket, men antingen var det för att kunna skryta eller för att han ville känna sig trygg. I båda fallen var det en synd, för David hade fått sin makt av Herren och Herren skulle vara Israels säkerhet. Jfr <a class='B' href='B:130 21:1'>1 Krön  21</a> där folkräkningen sägs vara åklagarens, satans, initiativ. I <a class='B' href='B:40 1:1'>4 Mos  1</a> sker en folkräkning på Guds befallning.


marker: [81]
text:
Enligt Septuaginta; <em>sju </em>enligt den masoretiska texten. Se även <a class='B' href='B:130 21:12'>1 Krön  21:12</a>.


marker: [2]
text:
Det hebreiska ordet för kungens tron och den stol Batseba satte sig på är detsamma. Att sitta på någons högra sida betecknade makt och en hög ställning.


marker: [4]
text:
ff. <em>son </em>(<em>ben</em> på hebreiska) kan också lämnas oöversatt och är då en del av namnet <em>Ben Hur, Ben Deker </em>osv.


marker: [5]
text:
<em>kor</em> på hebreiska. 1 kor motsvarade 10 efa och 1 efa mellan 20 och 40 liter (har varierat genom tiderna). Här är beräkningen gjord utifrån genomsnittet 30 liter: 30 kor=300 efa=9 000 liter. 1 efa beräknas ofta motsvara 36 liter.


marker: [6]
text:
Enligt vissa Septuaginta-handskrifter; se även <a class='B' href='B:140 9:25'>2 Krön  9:25</a>. Enligt den masoretiska texten 40 000.


marker: [7]
text:
Enligt den masoretiska texten <em>20 000 kor vete </em>och <em>20 kor av den finaste olivoljan </em>Beräkningen är gjord på motsvarande sätt som i <a class='B' href='B:110 4:22'>4:22</a>, se not där. Jfr <a class='B' href='B:140 2:10'>2 Krön  2:10</a>. Enligt Septuaginta var också mängden olivolja 20 000 kor, alltså lika mycket som vete.


marker: [8]
text:
Enligt vissa Septuaginta-handskrifter <em>3 600</em>; se även <a class='B' href='B:140 2:2'>2 Krön  2:2</a>,<a class='B' href='B:140 2:18'>18</a>.


marker: [12]
text:
Innebörden i versens första del är högst osäker och därmed också översättningen av versen i sin helhet.


marker: [15]
text:
På hebreiska <em>2 000 bat. </em>1 bat var lika med 1 efa, mellan 20 och 40 liter. Här är beräkningen gjord utifrån 30 liter.


marker: [20]
text:
<em>Millo </em>är troligen ett namn, men om det översätts (jfr not till <a class='B' href='B:110 9:15'>9:15</a>) kan betydelsen bli: <em>uppförde han terrasserna </em>(på sluttningarna runt staden).


marker: [25]
text:
Det framkommer inte i den masoretiska texten vilken viktenhet som avses utan bara 600. Eftersom vikten av guld ofta (och så gott som alltid av silver) uppgavs i sikel, är beräkningen här också gjord utifrån att det rörde sig om 600 sikel. 1 sikel=12 gram, vilket alltså här ger en vikt på 7,2 kilo. Men det kan också ha rört sig om en halv sikel, beka, vilket i så fall ger halva mängden.


marker: [26]
text:
Här uppges viktenheten, <em>tre minor </em>(jfr not till <a class='B' href='B:110 10:16'>10:16</a>). 1 mina motsvarade 50 siklar, dvs. 600 gram. Det har dock också förekommit viktsystem där en mina var 60 siklar. Vikten som uppges här är mindre än i <a class='B' href='B:140 9:16'>2 Krön  9:16</a>.


marker: [28]
text:
Egypten kan möjligen läsas <em>Musri</em> (liknar hebreiskans <em>Misrajim</em>, Egypten) och tillsammans med Kuve var de i så fall områden i närheten av Kilikien som var kända för hästavel.


marker: [30]
text:
Om David står det ordagrant: <em>vilade hos sina fäder, </em>det vanliga sättet att uttrycka någons död i Gamla testamentet, så även i flera sammanhang i 1 Kung, se t.ex. <a class='B' href='B:110 14:20'>14:20</a>; <a class='B' href='B:110 15:8'>15:8</a>,<a class='B' href='B:110 15:24'>24</a>; <a class='B' href='B:110 16:6'>16:6</a>.


marker: [32]
text:
Ordagrant: <em>min lille, </em>kan också tolkas som <em>min lem. </em>I vilket fall som helst är det tänkt som symbol Rehabeams manliga styrka.


marker: [36]
text:
Stenstoderna stod vanligen tillsammans med asherapålar, se not till <a class='B' href='B:110 14:15'>14:15</a>, som deras manliga motsvarighet.


marker: [37]
text:
<em>Dotterdotter</em>, enligt <a class='B' href='B:140 13:2'>2 Krön  13:2</a> och <a class='B' href='B:100 14:27'>2 Sam  14:27</a>.


marker: [41]
text:
<em>hoppa runt altaret </em>är en osäker översättning, eftersom det hebreiska uttryckets innebörd är osäker.


marker: [43]
text:
Ordagrant: <em>två sea. </em>Seamåttet var en tredjedel av efa, som i sin tur har varierat någonstans mellan 20 och 40 liter.


marker: [1]
text:
Det hebreiska uttryckets innebörd är osäker. Den kan vara att landet var ofruktbart, men också att vattnet orsakade missfall eller t.o.m. hög barnadödlighet.


marker: [6]
text:
De angivna måttenheterna, här omvandlade till kilo, på hebreiska ett resp. två ”sea”, som var en tredjedels efa (efa=20–40 liter) är högst ungefärliga.


marker: [7]
text:
<em>till honom </em>i denna sats kan möjligen också tolkas som en negation, och i så fall blir översättningen: <em>Säg att han inte kommer att bli frisk.</em>


marker: [10]
text:
De hebreiska benämningarnas innebörd är osäker, därmed också översättningen av de uppräknade offergåvorna.


marker: [12]
text:
<em>byggnad…på vägen ner till </em>är en osäker översättning av två svårförståeliga hebreiska uttryck.


marker: [17]
text:
Den exakta innebörden av grundtextens beskrivning av detaljerna här är osäker (gäller även i övrigt verserna 12-15).


marker: [20]
text:
Septuaginta tillägger här: <em>den gången Jerobeam stod vid altaret under högtiden. Josia vände nu blicken åt ett annat håll och upptäckte graven där gudsmannen vilade, han som hade uttalat dessa ord</em>


marker: [4]
text:
Se <a class='B' href='B:60 7:1'>Jos.  7</a> där han kallas <em>Akan. </em>Namnet är förknippat med olycka, se <a class='B' href='B:60 7:24'>Jos  7:24</a>.


marker: [11]
text:
Grundtexten är svårförståelig och översättningen osäker. Möjligen kan <em>Hodia </em>betyda <em>judeiska, hans judeiska hustru.</em>


marker: [13]
text:
Juda var näst äldst och borde ha stått i tur, men förstfödslorätten gick över till Josefs söner, trots att Josef var näst yngst av de tolv bröderna.


marker: [16]
text:
För <em>Shomer </em>se not till v. 32. <em>Ahi </em>kan också översättas som <em>hans bror: Hans brors, Shomers, söner…</em>


marker: [24]
text:
<em>Ner </em>saknas i grundtexten här men finns i <a class='B' href='B:130 9:36'>9:36</a>, likaså i Septuaginta.


marker: [30]
text:
På hebreiska <em>bokeru</em>, vilket också kan vara ett namn. Men eftersom antalet söner är sex, jfr <a class='B' href='B:130 9:44'>9:44</a>, verkar det mer troligt att det ska översättas <em>hans förstfödde, </em>som då syftar på föregående namn.


marker: [32]
text:
Syftar uppenbarligen på templet, jfr v. 21 och 23; i v. 23 kombineras orden <em>tält </em>och <em>hus.</em>


marker: [35]
text:
Enligt vissa Septuaginta-handskrifter tre. Jfr v. 12 och <a class='B' href='B:100 23:11'>2 Sam  23:11</a>. Det är också möjligt att <em>de trettio </em>bara ska tolkas som <em>hjältarna. </em>Även senare i texten råder det en viss osäkerhet huruvida det är <em>de tre </em>eller <em>de trettio </em>som avses.


marker: [41]
text:
<em>Peres </em>är en anspelning på det hebreiska verbet för <em>bryta ner, bröt ner Ussa. </em>Jfr <a class='B' href='B:100 6:8'>2 Sam  6:8</a>.


marker: [44]
text:
<em>Ben </em>betyder <em>son </em>och brukar översättas. Här är dock dess ev. samhörighet med föregående namn oklar.


marker: [45]
text:
Betyder <em>till unga kvinnor. </em>Kanske en musikalisk term eller benämning på en känd sång. Samma uttryck förekommer i överskrifter till <a class='B' href='B:230 46:1'>Ps  46</a>.


marker: [46]
text:
Även här, som i föregående vers, finns en, troligen musikalisk term, <em>sheminit</em>, vars betydelse är okänd.


marker: [49]
text:
Jakob, Israel, se <a class='B' href='B:10 32:28'>1 Mos  32:28</a>. Upprepningen är en ofta förekommande poetisk form, parallellism.


marker: [50]
text:
Enligt den masoretiska texten: <em>Kom för alltid ihåg hans förbund. </em>Jfr även <a class='B' href='B:230 105:8'>Ps  105:8</a>.


marker: [51]
text:
Enligt Septuaginta; se även <a class='B' href='B:230 105:12'>Ps  105:12</a>. Enligt den masoretiska texten <em>ni.</em>


marker: [57]
text:
Eller <em>deras kung, </em>enligt den masoretiska texten. Att uppfatta ordet som ett namn, <em>Milkom</em>, är dock mer troligt (så även i Septuaginta).


marker: [58]
text:
Detta är en annan variant av samma namn, <em>Aravna, </em>i <a class='B' href='B:100 24:18'>2 Sam  24:18</a>.


marker: [62]
text:
I grundtexten <em>jag. </em>Versen kan vara ett citat av David, även om det inte framkommer på annat sätt.


marker: [64]
text:
Dvs. ge honom ära och makt. Jfr med kommentarer till <a class='B' href='B:90 2:1'>1 Sam  2:1</a>,<a class='B' href='B:90 2:7'>7</a>,<a class='B' href='B:90 2:10'>10</a>.


marker: [67]
text:
Det hebreiska ordet <em>Parbar</em> kan kanske också tolkas som ett namn. Det förekommer endast här och betydelsen är osäker.


marker: [68]
text:
Översättningen här är gjord med hjälp av Septuaginta. Den masoretiska texten är svårförståelig: <em>leviterna, Achia…</em>, men även där kan <em>Achia</em> härledas från ett ord som betyder <em>bror.</em>


marker: [3]
text:
Eller <em>algum</em>, ett för oss okänt träslag; jfr <a class='B' href='B:110 10:11'>1 Kung  10:11</a> med not.


marker: [4]
text:
På hebreiska <em>kor</em>, ett mått som motsvarade 10 efa, ca 300 liter (en efa har varierat mellan 20 och 40 liter).


marker: [5]
text:
På hebreiska <em>20 000 bat </em>(gäller både vin och olja), en motsvarighet till efa (se föregående not), som användes om vätskor.


marker: [8]
text:
Uppgiften om höjden är olika i olika handskrifter; enligt den masoretiska texten var den 120 alnar, alltså ca 60 meter. 20 alnar, här <em>10 meter</em>, vilket är mer sannolikt, kommer från vissa Septuaginta- och syriska handskrifter.


marker: [9]
text:
Ordagrant: <em>600 talenter. </em>En talent motsvarade ca 34 kilo (vikten har varierat genom tiderna).


marker: [11]
text:
På hebreiska <em>3 000 (bat)</em>. 1 bat var lika med 1 efa, mellan 20 och 40 liter. Här är beräkningen gjord utifrån 30 liter.


marker: [17]
text:
En vanlig tolkning är att de stora sköldarna vägde ”600 siklar” och de mindre ”300 siklar”; 1 sikel=12 gram, alltså här 7,2 kilo respektive 3,6 kilo. Det framkommer dock inte i grundtexten att måttenheten faktiskt här var en sikel (även om en sikel var ett vanligt mått på silver och guld). Det kan också ha rört sig om beka, som är en halv sikel. I så fall blir mängden guld bara hälften.


marker: [20]
text:
Ordagrant: <em>gick till vila hos sina fäder, </em>ett vanligt sätt att uttrycka någons död i Gamla testamentet.


marker: [24]
text:
Jfr <a class='B' href='B:30 2:13'>3 Mos  2:13</a> och <a class='B' href='B:40 18:19'>4 Mos  18:19</a> gällande saltförbund.


marker: [29]
text:
Enligt den masoretiska texten <em>döda kroppar. </em>Översättningen följer här andra handskrifter och bl.a. Vulgatas översättning.


marker: [30]
text:
<em>fyrtiotvå </em>enligt den masoretiska texten. <em>tjugotvå </em>kommer bl.a. från Septuaginta och är i överensstämmelse med <a class='B' href='B:120 8:26'>2 Kung  8:26</a>.


marker: [33]
text:
Enligt en del handskrifter och tidiga översättningar, bl.a. Septuaginta och Vulgata: <em>Davids.</em>


marker: [36]
text:
<em>Säck </em>är en fri översättning av det hebreiska <em>kor</em> som motsvarar tio efamått; en efa har varierat mellan ca 20 och 40 liter.


marker: [43]
text:
Kan också betyda <em>ruiner, hus </em>eller <em>tempel. </em>Översättningen här grundar sig på Septuaginta.


marker: [47]
text:
De två sista verserna i 2 Krön är identiska med de första verserna i Esra och kan ha fungerat som markör för att böckerna hör ihop.


marker: [7]
text:
Texten i <a class='B' href='B:150 4:8-6:18'>4:8-6:18</a> och <a class='B' href='B:150 7:12-26'>7:12-26</a> är på arameiska.


marker: [11]
text:
Enligt den arameiska texten. Enligt Septuaginta (möjligen mer korrekt, jfr v. 10): <em>Då frågade de: ”Vad heter de män som bygger denna byggnad?”</em>


marker: [14]
text:
De hebreiska måtten är <em>100 talenter silver, 100 kor vete, 100 bat vin, 100 bat olja; </em>omvandlingen till våra mått är ungefärlig.


marker: [16]
text:
Enligt Septuaginta m.fl. handskrifter. Enligt den masoretiska texten blir översättningen ungefär: <em>Av Shekanjas söner Jachasiels son…</em>


marker: [17]
text:
<em>Banis </em>finns inte med i den masoretiska texten utan kommer från bl.a. Septuaginta; utan ett namn här skulle versen bli svåröversättlig; jfr v. 5 med not.


marker: [4]
text:
Betydelsen av den sista delen av versen är osäker; möjligen kan den också tolkas som att man utelämnade eller avstod från en del av Jerusalem ända fram till Breda muren.


marker: [10]
text:
Grundtextens innebörd i den sista delen av versen är osäker. Mer ordagrann översättning skulle kanske lyda ungefär: <em>…och vi var beväpnade även när vi gick efter vatten, </em>eller: <em>…var och en hade hos sig sitt vapen (och) vatten.</em>


marker: [15]
text:
<em>Men styrk du nu mina händer! </em>är av allt att döma Nehemjas bön. En annan tolkning som sammanhanget ev. skulle kunna tillåta är att Nehemja konstaterade att han i stället fortsatte med arbetet med styrkta händer, dvs. med allt större kraft.


marker: [18]
text:
Vers 68 saknas i de flesta hebreiska handskrifter, men finns i <a class='B' href='B:150 2:66'>Esra  2:66</a>.


marker: [26]
text:
<em>Landsbygden </em>är översatt från ett hebreiskt ord för <em>arbete </em>eller <em>tjänst; </em>innebörden i detta sammanhang är osäker men syftar troligen på städer där jord brukas, dvs. ute på landet.


marker: [5]
text:
Det hebreiska uttrycket inkluderar också ordet <em>vin </em>och syftar på huset eller festplatsen där vin dracks.


marker: [1]
text:
Berättelsen om Job, dvs. Jobs bok i sin helhet, är kanske den mest svårtydda texten i hela Gamla testamentet. När det är möjligt ges alternativa tolkningar. Job var från landet Edom, vars dialekt markant skiljde sig från den hebreiska dialekten i Kanaan. Septuaginta antog att Us var en del av Edom. Det skulle också kunna ha legat nära Hauran i Syrien.


marker: [2]
text:
Det hebreiska ordet förekommer ett flertal gånger i Jobs bok och kan översättas på flera sätt, t.ex. <em>plåga, ofärd, möda, elände. </em>Ordet betecknar stora svårigheter och mycket lidande.


marker: [13]
text:
Enligt andra handskrifter: <em>Varför har du valt mig till måltavla, låtit mig bli en börda för mig själv?</em>


marker: [17]
text:
Rahav tänktes i den dåtida kulturen vara ett havsodjur, likt Leviatan (se <a class='B' href='B:220 3:8'>3:8</a>; <a class='B' href='B:220 40:20-41:25'>40:20-41:25</a>) och Tannin (<a class='B' href='B:290 27:1'>Jes  27:1</a>) som man föreställde sig bo i havsdjupet och som i grannfolkens mytologi var gudsfientliga makter. Se även fotnoten i <a class='B' href='B:290 51:9'>Jes  51:9</a>.


marker: [22]
text:
Versen är svårtolkad och kan ev. också översättas: <em>Den bekymmerslöse föraktar dem som har problem och ser problemen som de snavandes öde.</em>


marker: [26]
text:
Eller, om <em>hans </em>syftar på Gud: <em>Guds Ande/anda/andedräkt. </em>”Hans” kan också översättas <em>dess, </em>och <em>anda, vind/vindfläkt </em>(ande/anda och vind är ett och samma ord i hebreiskan), men då blir syftningen ännu osäkrare.


marker: [28]
text:
Ordagrant: <em>mitt horn, </em>som ofta är ett poetiskt uttryck för bl.a. ära. Se t.ex. not till <a class='B' href='B:100 22:36'>2 Sam  22:36</a>.


marker: [29]
text:
Avsnittet är svårtolkat, och <em>vänner </em>kan antingen vara en parentetisk utsaga, eller om det tolkas som singularis (som många översättningar gör), är det en fortsättning på v. 19 och kan ev. översättas: <em>Min vän är min medlare när jag utgjuter mina tårar inför Gud, och han ber för människan inför Gud som en människa ber för en annan.</em>


marker: [36]
text:
Grundtextens ord som här översätts <em>förlossare </em>används i flera olika sammanhang och översätts därför något olika beroende på sammanhanget, se <a class='B' href='B:40 35:12'>4 Mos  35:12</a> med not. Förlossarens identitet i denna vers är oklar, men ordet kan brukas som bild på Gud och sannolikt är det Gud som avses här.


marker: [43]
text:
Egentligen <em>min; </em>här följer översättningen Septuaginta m.fl., eftersom sammanhanget tyder på att Job klagar över att Guds hand vilar tung på honom.


marker: [49]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är vag; syftar på något svagt, klent, matt, skuggliknande, men kan också härledas till jättestammen refaéerna (<a class='B' href='B:10 15:20'>1 Mos  15:20</a>). Bl.a. Septuaginta och Vulgata har tolkat det som att jättarna bävar.


marker: [52]
text:
Eftersom talets abstrakta och reflekterande ton inte stämmer överens med någon av personerna, antas det vara ett stycke som står utanför dialogen. Dess funktion är att överbrygga och binda ihop dialogen med de följande grupperna av tal.


marker: [59]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Det troligaste är att ”han” syftar på Gud (se v. 20f.) men kan också översättas <em>det </em>och syftar då på någonting annat, t.ex. erfarenheter som beskrivs i föregående verser.


marker: [62]
text:
Syftar på tillbedjan av himlakroppar, som i dåtida kulturer ofta betraktades som gudar och hälsades med kyssar.


marker: [66]
text:
Innebörden i grundtexten är osäker, och delar av översättningen av verserna är högst osäkra, t.ex. sista satsen i v. 29.


marker: [71]
text:
Versens senare del är svåröversättlig. Enligt Septuaginta är tanken att Gud inte förkastar någon som har ett starkt, rent hjärta; <em>hjärta </em>finns också i grundtexten men är här översatt <em>förstånd </em>(hjärtat betecknade människans medvetna, intellektuella liv).


marker: [77]
text:
Versens senare del är svåröversättlig. Eller: <em>han ser inte ens åt de visa </em>Eller, enligt Septuaginta: <em>men de visa ska frukta honom i sina hjärtan.</em>


marker: [78]
text:
Det hebreiska bildspråket är ibland starkt, som här – en mer ordagrann översättning skulle lyda: <em>Han stängde in havet bakom dörrar, när det forsade/bröt fram ur moderlivet.</em>


marker: [85]
text:
Tanken kan också vara att vid hästens sida rasslar (det hebreiska ordet betyder både <em>vina </em>och <em>rassla </em>) pilar och blixtrar spjut och lans.


marker: [88]
text:
Vad Leviatan syftar på är osäkert, men krokodil är en vanlig tolkning, om än kanske inte särskilt trolig. Kanske är det frågan om ett större djur, som någon typ av dinosauriedjur. Beskrivningen av den, här liksom i följande verser, är svårförståelig.


marker: [91]
text:
Kan ev. syfta på dess bröst här. Annars står hjärtat i hebreiskan, när det används som metafor i samband med människan, oftast för det innersta, medvetna livet.


marker: [93]
text:
De hebreiska verben för ”se” och ”frukta” liknar varandra, och om det skulle vara det senare som avses, kan översättningen bli: <em>Allt upphöjt fruktar den, kungen över alla stolta rovdjur.</em>Men det enda som skulle kunna tyda på denna tolkning är en viss parallellism till föregående vers.


marker: [98]
text:
<em>Sju </em>har i grundtexten en ovanlig form som kan tyda på en fördubbling (jfr v. 10), <em>två gånger sju </em>(jfr <a class='B' href='B:220 1:2'>1:2</a>). Dock finns det ingen antydan om fördubbling av antalet döttrar (v. 14).


marker: [1]
text:
En psalm skriven inför en israelitisk kungs tronbestigning, men också med syftning på Kristus, den evige kungen (citerad flera gånger i NT), traditionellt betraktad som messiansk psalm. Författare: David (se <a class='B' href='B:510 4:25-26'>Apg  4:25-26</a>)


marker: [2]
text:
På hebreiska <em>mashiach</em>, varav vårt <em>Messias. </em>Tillämpad på tronbestigningen av Israels kung skriver vi benämningen naturligtvis med litet s (ingen skillnad i hebreiskan). Denna vers används i <a class='B' href='B:510 4:26'>Apg  4:26</a>, liksom många andra verser i Gamla testamentet citeras i Nya Testamentet, och anknyts till Jesus som det slutgiltiga svaret på versernas fullkomnande.


marker: [3]
text:
Ordagrant: <em>jag har fött dig </em>Dessa ord användes i Mellanöstern förr i tiden då en kung började sin uppgift, om han lydde under en annan mäktigare kung. För att visa att den nya kungen representerade den kung som styrde hela riket, kallades de <em>far </em>och <em>son.</em>


marker: [5]
text:
<em>Séla </em>förekommer många gånger i Psaltaren och tolkas i Septuaginta som en <em>paus i psalmen.</em>


marker: [6]
text:
Eller <em>musikledaren, </em>en ofta förekommande benämning i Psaltaren; det hebreiska ordets betydelse är osäker.


marker: [8]
text:
Grundtextens innebörd är osäker och betydelsen av <em>sheminit </em>okänd. Ordagrant betyder det <em>det åttonde </em>och är av allt att döma en musikalisk anvisning (prepositionen framför det översätts annars oftast <em>på </em>här: <em>enligt).</em>


marker: [9]
text:
Den hebreiska termen förekommer endast här och dess exakta betydelse är inte känd. Bakgrunden till sången är inte heller känd, eftersom <em>benjaminiten Kush </em>inte står omtalad någon annanstans.


marker: [10]
text:
<em>sinne och känslor</em>, ordagrant <em>hjärtan och njurarna. </em>Hjärtat betraktades som säte för människans medvetna, intellektuella liv, och njurarna (inälvorna) stod för känslorna.


marker: [11]
text:
Grundtextens innebörd är osäker; <em>gittit </em>kan syfta på vinpressen (så enligt Septuaginta), och psalmen har kanske sjungits vid vinskörden.


marker: [12]
text:
Grundtexten är svårförståelig, och ”makt” har i Septuaginta tolkats som <em>lovsång </em>(se <a class='B' href='B:470 21:16'>Matt  21:16</a> där texten citeras ur Septuaginta).


marker: [13]
text:
Eller <em>ett människobarn, </em>här syftande på människan som skapad av Gud. <em>Människoson </em>blir i Nya Testamentet en benämning som Jesus använder om sig själv, (t.ex. <a class='B' href='B:470 16:27'>Matt  16:27f</a>.), och i <a class='B' href='B:650 2:1'>Heb  2</a> tillämpas texten direkt på honom.


marker: [14]
text:
Jfr <a class='B' href='B:650 2:6-7'>Heb  2:6-7</a> där texten citeras ur Septuaginta; t.ex. <em>änglar </em>i st.f. ”Gud”. Det hebreiska ordet <em>elohim</em> (<em>Gud, gud, gudar</em>) används ibland även i andra betydelser, se t.ex. fotnot till <a class='B' href='B:20 22:8'>2 Mos  22:8</a>, beroende på sammanhanget.


marker: [15]
text:
Grundtextens innebörd är osäker men tycks syfta på <em>sonens död </em>eller <em>dö för sonen, </em>antingen så att psalmen sjöngs vid ett sorgetillfälle eller att den sjöngs i samma tonart som en känd sång om sonens död.


marker: [16]
text:
har uppenbarligen varit en psalm från början; tillsammans utgör de en delvis alfabetisk psalm (varje ursprunglig vers börjar med en bokstav i tur och ordning som de är i det hebreiska alfabetet, om än inte helt konsekvent här). Septuaginta och Vulgata har bibehållit enheten och skiljer sig därför i numreringen av psalmerna fr.o.m. <a class='B' href='B:230 9:1-10:1'>Ps  9-10</a> t.o.m. <a class='B' href='B:230 147:1'>Ps  147</a> (vår <a class='B' href='B:230 11:1'>Ps  11</a> är 10 i Septuaginta osv.).


marker: [17]
text:
<em>dotter Sions </em>förekommer i Psaltaren endast här men flera gånger hos Jesaja och i Klagovisorna, syftande på Jerusalems befolkning. Kanske betraktades en stad symboliskt som mor till dess invånare.


marker: [18]
text:
<em>Higgajón </em>förekommer även i <a class='B' href='B:230 92:4'>92:4</a> och dess betydelse är okänd. Antagligen är det en musikalisk anvisning.


marker: [22]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Tanken kan också vara att ingen ska behöva fly ut ur landet i skräck.


marker: [28]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Det är också osäkert om första delen av versen hör ihop med sista delen i föregående vers eller inte.


marker: [29]
text:
Grundtextens innebörd är svårtolkad, och det är osäkert huruvida personpronomenet ska vara <em>jag </em>eller <em>vi.</em>


marker: [33]
text:
Den masoretiska grundtexten har <em>deras linje gick ut över hela jorden. </em>Septuaginta samt <a class='B' href='B:520 10:18'>Rom  10:18</a> har <em>deras röst </em>som även valts här i denna vers. Den enda skillnaden mellan de två grundtexterna är en enda bokstav.


marker: [36]
text:
Psalmen har traditionellt setts som messiansk och innehåller många förutsägelser om Jesus lidande, <a class='B' href='B:480 15:34'>Mark  15:34</a>.


marker: [37]
text:
Kan ha varit en känd sång på psalmistens tid, men termen kan också utifrån Septuaginta tolkas som <em>hjälp som kommer vid gryningen</em>, en tanke som förekommer även på andra håll i Psaltaren (se t.ex. <a class='B' href='B:230 46:6'>46:6</a>).


marker: [38]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är osäker, och en mer ordagrann översättning skulle vara <em>som ett lejon, </em>och enligt andra handskrifter (både hebreiska och Septuaginta-handskrifter) <em>de grävde. </em>Det har traditionellt tolkats som ett verb som syftar på genomborrandet av Jesus händer och fötter. Versen citeras dock inte i Nya testamentet.


marker: [39]
text:
Den sista satsens innebörd i grundtexten är osäker. Septuaginta m.fl. har tolkat det som ett uttryck för den arma, bedjande människan: <em>Rädda mig från lejonens gap, arma mig från…</em>


marker: [42]
text:
Eller <em>dödsskuggans dal, </em>om ordet tolkas som en för hebreiskan ovanlig sammansättning av två ord, <em>död </em>och <em>skugga.</em>


marker: [45]
text:
<em>Gud </em>finns inte med i grundtexten, utan här följer översättningen ett par andra hebreiska handskrifter och gamla översättningar (Septuaginta m.fl.).


marker: [48]
text:
Eller <em>härlighet/glans, </em>vilket i så fall syftar på Herren och inte på dem som uppmanas till tillbedjan.


marker: [51]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är okänd, men antagligen är det en musikalisk term och kan möjligen syfta på undervisning, visdom eller dikt.


marker: [52]
text:
Se <a class='B' href='B:90 21:10-15'>1 Sam  21:10-15</a>. Där är David dock inför Akish från Gat och inte inför Avimelek; möjligen ska Avimelek här tolkas som någon form av kunglig titel.


marker: [53]
text:
Grundtextens innebörd är osäker; mer ordagrant: <em>min bön återvände till mitt bröst.</em>Tanken kan vara att psalmisten inte blev bönhörd, eller möjligen <em>bad med nedsänkt huvud, </em>som också är en vanlig tolkning (i så fall en parallellism till ”jag ödmjukade mig själv”).


marker: [57]
text:
<em>frid </em>(eller <em>fred</em>) är här, liksom på många ställen i Gamla testamentet, en begränsad översättning, eftersom vi saknar ord för det hebreiska ordet, som betecknar egentligen allt som är gott för människan, lycka, framgång osv.


marker: [61]
text:
<em>Påminnelse </em>kan tänkas vara en vädjan till Herren att komma ihåg den ångrande. Psalmen kan ha använts i samband med offer.


marker: [66]
text:
”Att äta någons bröd” syftar på en nära gemenskap (måltidsgemenskap), ”att lyfta ens häl” mot någon att vända sig mot denne, bli en aktiv motståndare.


marker: [72]
text:
<em>enligt Shoshannim </em>kan betyda ungefär <em>till/enligt Liljorna(s melodi)</em>, men det kan också vara ett namn, möjligen Susa. <em>Maskil</em>, se not till <a class='B' href='B:230 32:1'>32:1</a>.


marker: [76]
text:
Eller: <em>Dotter av Tyros, till dig kommer de rika i folket med gåvor och vädjar till din välvilja.</em>


marker: [78]
text:
Här finns ordet <em>maskil</em>, vars betydelse inte är känd (se not till <a class='B' href='B:230 32:1'>32:1</a>).


marker: [79]
text:
Egentligen <em>deras inre (tankar)</em>, men här följer översättningen Septuaginta m.fl. gamla översättningar, eftersom sammanhanget tyder på <em>graven. </em>De två hebreiska orden liknar varandra och en förväxling kan ha skett i kopieringen av handskrifter. En möjlig översättning är dock: <em>De tänker att deras hem/hus ska bestå för evigt…</em>


marker: [81]
text:
I den senare hälften av versen är grundtexten mycket svårbegriplig och översättningen blir närmast en översättning av enstaka ord utan någon sammanhängande mening.


marker: [83]
text:
Ledare för levitiska tempelmusiker, se <a class='B' href='B:130 25:1'>1 Krön  25:1f</a>.; <a class='B' href='B:140 5:12'>2 Krön  5:12</a>.


marker: [86]
text:
<em>Skapa </em>är samma verb som används t.ex. i <a class='B' href='B:10 1:1'>1 Mos  1:1</a> och som bara kan ha Gud som subjekt; innebörden anses ofta vara skapelse ur intet, i detta fall ber alltså psalmisten om ett totalt nytt hjärta (sinne).


marker: [87]
text:
Sambandet mellan versens första och andra del är svår att se och grundtextens exakta innebörd osäker. Poängen tycks dock vara att när fienden hotar psalmisten är Guds nåd alltid hans trygghet.


marker: [88]
text:
Psalm 53 är till en stor del identisk med Psalm 14. Här används dock ”Gud”, i stället för gudsnamnet (översatt ”HERREN”) i Psalm 14, och v. 6 skiljer sig något.


marker: [89]
text:
Det är okänt vad <em>Mahalát </em>betyder, liksom <em>Maskil </em>(se not till <a class='B' href='B:230 32:1'>32:1</a>), men antagligen är det också en musikalisk term eller anvisning, möjligen ett instrument.


marker: [90]
text:
Vem som åsyftas framkommer inte, men möjligen densamme som i v. 14. Det är också oklart huruvida det ska översättas <em>hans förbund </em>eller <em>sitt förbund.</em>


marker: [91]
text:
<em>Den stilla, avlägsna duvan </em>kan antas ha varit en känd sång, medan betydelsen av <em>miktam </em>är okänd; bl.a. har <em>försoningspsalm </em>föreslagits.


marker: [94]
text:
Ordagrant: <em>ja, min ära.</em>Det hebreiska ordet syftar på någonting tungt, högt, magnifikt, vördnadsväckande och kan här kanske också tolkas som helhjärtenhet: <em>Jag vill sjunga och spela av hela min själ/av hela mitt hjärta.</em>


marker: [95]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är okänd och <em>ledare </em>(eller <em>gudar</em>) är bara en tänkbar tolkning. En annan möjlig tolkning är <em>när ni tiger.</em>


marker: [97]
text:
Egentligen <em>hans, </em>men här följer översättningen andra hebreiska handskrifter och Septuaginta.


marker: [98]
text:
<em>Förbundstecknets lilja </em>är en osäker översättning. Ordet som här översatts med <em>lilja </em>kan möjligen också syfta på ortsnamnet <em>Susa, </em>jfr not till <a class='B' href='B:230 45:1'>45:1</a>. <em>Förbundstecknet </em>kan också översättas <em>vittnesbörd </em>eller <em>maning.</em>


marker: [108]
text:
Antagligen för att ge gåvor till Gud, som parallell till versens första del. <em>Koppar </em>är dock också en osäker översättning.


marker: [109]
text:
<em>enligt Shoshannim </em>kan betyda ungefär <em>till/enligt Liljorna(s melodi)</em>, men det kan också vara ett namn, möjligen Susa.


marker: [122]
text:
Enligt bl.a. Septuaginta: <em>Vi tackar dig, Gud, vi tackar dig! Vi åkallar ditt namn, vi förkunnar dina underverk.</em>


marker: [126]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Bl.a. finns i samband med ”den Högste(s hand)” ordet ”år” som kan tolkas olika. En något mer ordagrann, om än ännu mer svårförståelig översättning skulle kunna vara: <em>Detta vill jag vädja till: åren av den Högstes högra hand.</em>


marker: [127]
text:
I grundtexten används olika ord för gräshoppor i parallellismen i denna vers, medan vi bara har ett ord i svenskan.


marker: [128]
text:
Det hebreiska ordets exakta betydelse är okänd, kanske häftigt regn eller flod, troligen är det en parallell till hagel.


marker: [129]
text:
Eftersom <em>hagel </em>redan förekommer i föregående vers är det möjligt att ordet i denna vers skulle kunna tolkas som <em>sjukdomar </em>(ett mycket liknande ord), och ”blixt” som <em>pest; </em>denna tolkning stöds av ett par hebreiska handskrifter.


marker: [135]
text:
I stället för <em>straff </em>står det i grundtexten ordagrant <em>tid. </em>Hur <em>tid </em>och <em>för evigt </em>i detta sammanhang bör förstås är osäkert; här utgår tolkningen ifrån att den senare delen av versen är parallell till den första. En möjlig tolkning är att det syftar på fiendens underkastelse, <a class='B' href='B:330 22:3'>Hes  22:3</a>.


marker: [136]
text:
Det är omdiskuterat om <em>gudar </em>ska förstås som himmelska varelser eller om de kan syfta på jordiska domare eller härskare. I ljuset av v. 7 bör det dock vara människor som avses.


marker: [137]
text:
På hebreiska: <em>elohim</em>. Det kan betyda <em>Gud, </em>men också <em>gudar, gudalik, ängel, ledare, Guds ägodel </em>etc. Bland Israels folk kunde man förr i tiden kalla en kung eller en ledare för ”gud” eller ”Guds son”, eftersom han tjänade Gud. Se <a class='B' href='B:500 10:34'>Joh  10:34</a>


marker: [139]
text:
Versens innebörd i grundtexten är osäker. ”Bakaträdens dal” kan också tolkas som <em>tåredalen </em>(så bl.a. Septuaginta), och <em>välsignelser </em>(med en annan vokalisering) <em>vattenpölar.</em>


marker: [141]
text:
Betydelsen av <em>Mahalat-leannót </em>är okänd (se även not till <a class='B' href='B:230 53:1'>53:1</a>), liksom av <em>Maskil </em>(se not till <a class='B' href='B:230 32:1'>32:1</a>). För <em>esrachiten Heman </em><a class='B' href='B:130 2:6'>1 Krön  2:6</a> där han nämns tillsammans med Etan (se även <a class='B' href='B:230 89:1'>Ps  89:1</a>); <em>esrachiten </em>kan betyda <em>infödd </em>men är mer troligt bara en information om hans släkthärstamning.


marker: [143]
text:
<em>Andar </em>är här använt poetiskt. Se vidare not till <a class='B' href='B:290 14:9'>Jes  14:9</a>.


marker: [145]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Kan ev. också översättas <em>deras stolthet, </em>eller: <em>Men även våra bästa år…</em>


marker: [152]
text:
<em>De </em>kan syfta på Mose och Aron. I Septuaginta m.fl. saknas <em>inte</em>, och tanken blir då: <em>de hade gjort uppror…</em>


marker: [153]
text:
Egentligen <em>han </em>eller <em>det, </em>syftande på folket. Översättningen följer här Septuaginta m.fl.


marker: [154]
text:
Översättningen <em>förödande sjukdomar </em>är osäker. Utifrån Septuaginta m.fl. (som översätter uttrycket <em>tillfredsställelse/mättnad</em>) kan versens senare del tolkas så här: <em>…och sände dem föda som mättade dem. </em>Utifrån den faktiska historiska händelsen i <a class='B' href='B:40 11:1'>4 Mos  11</a> är båda tolkningarna riktiga.


marker: [155]
text:
Mer ordagrant: <em>…till döda, </em>men sammanhanget och den historiska bakgrunden talar för att det var frågan om avgudar och inte döda/livlösa generellt.


marker: [157]
text:
Hebreiskans tempusform här och t.o.m. vers 42 kan betyda både något som redan hänt eller något som pågår nu.


marker: [158]
text:
<em>…av hela min själ till din ära </em>ordagrant: <em>ja, min ära.</em>Det hebreiska ordet syftar på någonting tungt, högt, magnifikt, vördnadsväckande och kan här kanske också tolkas som helhjärtenhet: <em>Jag vill sjunga och spela av hela min själ/av hela mitt hjärta.</em>


marker: [159]
text:
På hebreiska <em>satan</em>, här använt i betydelsen <em>anklagare. </em>Ordet används i både Gamla och Nya testamentet (grekiskans motsvarighet <em>diabolos</em>) ibland som egennamn och ibland i betydelsen <em>anklagare.</em>


marker: [161]
text:
Grundtextens innebörd är osäker och formuleringen varierar i olika handskrifter (t.ex. <em>på heliga berg </em>i st.f. <em>i helig prakt).</em>


marker: [164]
text:
Ordagrant: <em>…från soluppgång till solnedgång, </em>vilket var dåtida sätt att uttrycka öster och väster, som i sin tur betydde <em>hela jorden. </em>Jfr v. 2 där man uppmanas till lovprisning <em>nu och för evigt, </em>alltså ska Herren prisas alltid och överallt. V. 3 kan dock också tolkas som parallell till v. 2 och i så fall syfta på lovprisning från morgon (soluppgång) till kväll (solnedgång), alltså hela dagen.


marker: [167]
text:
Grundtextens innebörd är osäker och kan kanske också tolkas som en uppmaning till att binda högtidsoffret vid altarets horn.


marker: [168]
text:
I denna psalm används åtta olika, ungefär synonyma ord för <em>lag </em>(<em>bud, befallning, stadgar </em>osv.).


marker: [169]
text:
Betyder <em>en sång medan man går uppåt, </em>dvs. uppför bergen mot Jerusalem för de stora religiösa högtiderna.


marker: [170]
text:
Frågan är uppenbarligen retorisk och kan innebära att psalmisten tänker på det straff Herren kommer att ge lögnaren; se även v. 4 som tycks vara svar på frågan.


marker: [173]
text:
Syftar uppenbarligen på arken, se t.ex. <a class='B' href='B:90 6:21-7:2'>1 Sam  6:21-7:2</a> (Kirjat-Jearim där är lika med Jaar i denna vers).


marker: [178]
text:
Eller: <em>de som fåfängt höjer sin röst mot dig. </em>Eller: <em>de som svärjer falskt, dina fiender. </em>Grundtextens innebörd är osäker.


marker: [180]
text:
Den senare hälften av versen saknas i grundtexten men finns bland Dödahavsrullarna, i Septuaginta m.fl. och har här översatts från dessa. Eftersom psalmen är alfabetisk kan man utgå ifrån att denna senare del bör finnas med, för att inte en bokstav (hebr. <em>nun</em>) skulle fattas.


marker: [5]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Det kan också tolkas som <em>en dåre (i kedjor), som förs till att bli bestraffad, </em>vilket kan vara en något mer ordagrann översättning men passar sämre in i parallellismen med djurbilder både före och efter. Ordet som här översätts <em>hjort </em>är i Septuaginta <em>hund.</em>


marker: [6]
text:
Det hebreiska ordets betydelse, som här översatts <em>alltid </em>, är osäker. Alternativa tolkningar är bl.a: <em>Jag var vid hans sida som barn…som den älskade…som hantverkare.</em>


marker: [7]
text:
<em>Refaim</em> översätts ibland med <em>de dödas andar</em>. Se not till <a class='B' href='B:230 88:11'>Ps  88:11</a>.


marker: [8]
text:
Andra raden här är lika med andra raden i v. 8. Enligt bl.a. Septuaginta lyder andra raden här: <em>en rättfram tillrättavisning leder till frid.</em>


marker: [10]
text:
I versens senare del är innebörden osäker i grundtexten. Alternativa tolkningar är: <em>…och de flitiga/driftiga vinner rikedom.</em>


marker: [12]
text:
Tanken i den senare delen av versen kan också vara att de som inte håller sig på den rättfärdiges väg leds in i döden; så bl.a. Septuaginta: <em>…de ondsintas väg till döden.</em>


marker: [20]
text:
Versens sista del kan ev. också tolkas som varning för misshandel: <em>…men vålla inte hans död.</em>


marker: [21]
text:
Tanken kan också vara att en människa förväntas visa nåd och godhet, och att fattigdom är bättre än att vara en lögnare (som saknar både nåd och godhet).


marker: [22]
text:
Alternativ översättning: <em>Redan den unge visar i sina gärningar om han lever rent och uppriktigt.</em>


marker: [25]
text:
Det hebreiska ordet är mångtydigt (se not till <a class='B' href='B:230 88:11'>Ps  88:11</a>); översätts också ibland med ”jättar” i Septuaginta och Vulgata.


marker: [27]
text:
Grundtextens innebörd är inte helt klar, men antagligen är tanken att ett vittne som tänker igenom noga vad han hör (eller ser) inte kommer med några förhastade utsagor och får därmed tala till punkt.


marker: [28]
text:
Om ”ris” översätts <em>stav, </em>vilket är fullt möjligt, kan betydelsen vara att hans övermods stav (syftande på makt) ska förgöras.


marker: [34]
text:
Den sista delen av versen är svårtolkad i grundtexten; <em>någon av dem </em>är en dualis och det framkommer inte vilka två som avses (Herren och kungen?). Prepositionen <em>från </em>är också en osäker tolkning, och om den tolkas som <em>över, </em>blir tanken att en katastrof kan när som helst drabba de upproriska.


marker: [37]
text:
Eller: <em>Blodtörstiga människor hatar den oskyldige, men de rättsinniga försöker rädda hans liv.</em>


marker: [39]
text:
Eller: <em>Så talar den mannen till Itiel: jag är trött, Gud, men jag kan segra. Eller: talar han som Gud inte är med. Jag är trött, Gud, jag kan inte mer. </em>Eller: <em>den mannen till Itiel – till Itiel och Ukal. </em>Eller: <em>Jakes son, från Massa, som han förkunnar till Itiel – till Itiel och Ukal.</em>


marker: [2]
text:
Grundtextens innebörd av uttrycket <em>kvinna…kvinnor </em>är osäker. Enligt bl.a. Septuaginta <em>munskänkar.</em>


marker: [4]
text:
Det är osäkert om det är människans evighetslängtan som åsyftas, eller om satsen hör ihop med den föregående och ska tolkas som att allt det sköna Gud gjort ska bestå för evigt.


marker: [5]
text:
Det är osäkert om det är Guds sändebud (ängel) som avses, eller en präst/tempeltjänare som övervakade att löftena infriades.


marker: [7]
text:
Tanken är antingen att människan mår bra av att sörja öppet, eller: <em>…trots att ansiktet är nedstämt kan man vara vid gott mod.</em>


marker: [8]
text:
<em>ärbar </em>är i bägge fallen ett tillägg för att lyfta fram grundtextens innebörd, där <em>man </em>resp. <em>kvinna </em>i detta sammanhang står för något dygdigt, ärovärt.


marker: [10]
text:
Grundtexten har <em>blev bortglömda </em>i stället för <em>prisades</em>; översättningen följer här andra hebreiska handskrifter samt Septuaginta och andra gamla översättningar.


marker: [11]
text:
Eftersom <em>vind </em>och <em>ande </em>är ett och samma ord i hebreiskan, kan tanken också vara: <em>Lika lite som du förstår (livs)andens väg till fostret som blir till… </em><em>Fostret </em>kan översättas mer ordagrant <em>benen </em>eller <em>skelettet.</em>


marker: [12]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är osäker. Det kan tänkas syfta på någonting mörkt, och i detta sammanhang då ungdomen som en gryningstid. Septuaginta har <em>dumhet, dårskap.</em>


marker: [1]
text:
Sången sjungs växelvis av bruden, brudgummen och deras vänner, men övergången är ibland oklar. Hon, han, vännerna finns inte i grundtexten utan är tillägg gjorda för att åtminstone ungefärligt markera vem som framträder.


marker: [2]
text:
Namnet kan ev. också tolkas som ett ortnamn <em>Shalma </em>och i så fall utgöra en parallell till <em>Kedars tält </em>(<em>tält </em>var ju ingenting Salomo var känd för).


marker: [5]
text:
Det är osäkert om det är <em>vännerna </em>som talar, men pluralformen (<em>oss…våra</em>) tyder på det.


marker: [7]
text:
Betydelsen av det hebreiska ordet som här översätts <em>ryggstöd </em>är osäker, likaså sista satsen i versen. Det är möjligt att <em>Jerusalems döttrar </em>hör ihop med nästa vers.


marker: [10]
text:
Detta är en fråga i grundtexten: <em>Vad ska ni tala om för honom? </em>men svåröversättlig till svenskan p.g.a. <em>Jag besvär er… </em>Den svåra satskonstruktionen har föranlett tolkningsförslaget: <em>Tala inte om för honom…</em>


marker: [11]
text:
Ordet <em>röd</em>, möjligen <em>rödbrun, </em>syftar dels på hudfärgen, dels på maskulina egenskaper.


marker: [2]
text:
Eller möjligen <em>Sodom; </em>de hebreiska orden liknar varandra. Sodom som ödeläggelsens symbol återkommer i v. 9, vilket ibland har ansetts tala för denna läsart.


marker: [3]
text:
<em>Uppmuntra den förtryckte </em>är en osäker översättning; grundtextens innebörd är osäker. Ev: <em>Led förtryckaren på rätt väg.</em>


marker: [9]
text:
Det hebreiska ordet betyder i första hand <em>den unga kvinnan </em>och syftar på en flicka som kan eller ska gifta sig, men det kan också syfta på en kvinna fram tills att hon får sitt första barn. En god, ogift kvinna var en jungfru, vilket motiverar den översättningen. Så står det också i Septuaginta mer preciserat <em>jungfrun, </em>som evangelierna senare visar var fallet med Maria, Jesus mor. Immanuel betyder <em>Gud med oss.</em>


marker: [16]
text:
Eller <em>genom din olja. </em>Grundtexten i versens sista del är svårtydd. En möjlighet är att <em>genom din fetma</em><em>/olja </em>ska tolkas som ett ortnamn, <em>Pene-Shemen, </em>som hör ihop med följande vers: <em>Från Pene-Shemen kommer han, från Ajat, han drar fram genom Mikron…</em>


marker: [18]
text:
Grundtextens innebörd i versens senare del är oviss. Till översättningen har hämtats hjälp från Dödahavsrullarna och Septuaginta.


marker: [19]
text:
Hebreiskans <em>refaim</em> syftar ibland på stammen refaéerna (t.ex. <a class='B' href='B:50 2:11'>5 Mos  2:11</a>,<a class='B' href='B:50 2:20'>20</a>) eller på den dal som fått sitt namn efter dem (t.ex. <a class='B' href='B:60 15:8'>Jos  15:8</a>); de tycks ha varit mycket storväxta och översätts därför ibland med <em>jättar. </em>Här och i en del andra verser används ordet dock poetiskt om de avlidnas andar (<a class='B' href='B:240 2:18'>Ords  2:18</a>; <a class='B' href='B:240 9:18'>9:18</a>).


marker: [20]
text:
Det är osäkert om de stupade ska läggas i stengravar eller: gropar; i det senare fallet trampas alla på samma sätt som kadaver (<em>men du ligger </em>finns inte i grundtexten utan är ett nödvändigt tillägg om tolkningen i texten är rätt).


marker: [22]
text:
<em>landet </em>(mer exakt <em>marken</em>) kan också tolkas som ortnamn <em>Adma, </em>så t.ex. Septuaginta.


marker: [24]
text:
Uttryckets innebörd i grundtexten är osäker; samma uttryck förekommer också i <a class='B' href='B:290 21:16'>21:16</a>.


marker: [31]
text:
Enligt många viktiga handskrifter <em>Ir Haheres, </em>som betyder <em>Förödelsens stad. </em>Här följer översättningen andra handskrifter som har <em>Solstaden </em>(<em>Ir Hacheres</em>) och som tycks passa in bättre i den positiva kontexten.


marker: [32]
text:
I grundtexten står här <em>lejon </em>(<em>ett lejon ropade</em>, ev. <em>han ropade som ett lejon</em>). De hebreiska orden för <em>se/spana/speja </em>och <em>lejon </em>liknar varandra, och översättningen här har valt det förstnämnda, som också finns i Jesaja-rullen från Qumran.


marker: [38]
text:
Eller: <em>Odla upp ditt land, för det finns inte mer någon hamn </em>(eller: <em>något varv) för Tarshish-skeppen. </em>Grundtextens innebörd är oviss. Enligt Septuaginta: <em>Odla upp ditt land, för skeppen kommer inte mer från Tarshish.</em>


marker: [45]
text:
<em>deras kroppar </em>är en översättning som följer Peshitta och andra översättningar; enligt grundtexten: <em>min kropp. </em><em>sina döda </em>är samma hebreiska ord som i v. 14 översätts <em>de dödas andar</em>; se not till <a class='B' href='B:290 14:9'>14:9</a>. Grundtextens exakta innebörd är generellt här något osäker.


marker: [47]
text:
Citatet (inkl. v. 9) är ett hån som riktas mot Jesaja, och ord-/stavelsekonstruktionen i v. 10 låter sig inte översättas; även dess innebörd är oviss. Det låter ungefär som <em>tsaw la tsaw, tsaw la tsaw, kaw la kaw, kaw la kaw…</em>, motsvarande en sorts ”abrakadabra”.


marker: [51]
text:
På hebreiska <em>Ariel</em>. <em>Ariel </em>kan också översättas <em>Guds lejon, </em>eller: <em>altarhärd; </em>se <a class='B' href='B:330 43:15'>Hes  43:15</a>.


marker: [54]
text:
Betyder <em>eldgrop/eldstad </em>och var en avskrädesplats utanför Jerusalem där man bl.a. offrade åt guden Molok (vars namn kommer från ordet för ”kung”).


marker: [55]
text:
Grundtexten säger här, som i <a class='B' href='B:20 12:27'>2 Mos  12:27</a>, <em>gå förbi </em>(<em>pasah</em>, varifrån vi har fått vårt ord för ”påsk”); se kontexten där.


marker: [60]
text:
Grundtextens exakta innebörd är osäker. Framför allt är flera av djurnamnen i v. 11-15 osäkra, t.ex. <em>uggla </em>i v. 15 kan ev. också syfta på någon sorts orm. Mest omdiskuterad är <em>nattens varelse </em>i v. 14, som kan tolkas syfta på någon form av demon.


marker: [61]
text:
Eller: <em>Inte ens de dumma ska gå vilse på den. </em>I versens senare hälft är grundtextens innebörd oviss.


marker: [62]
text:
Det ser ut som att versen borde åtföljas av v. 21-22; jfr <a class='B' href='B:120 20:7'>2 Kung  20:7f</a>.


marker: [65]
text:
Se not till v. 6. Översättningen skulle också kunna lyda: <em>Jesaja hade låtit </em>…I hebreiskan görs ingen skillnad mellan imperfektum, perfektum och pluskvamperfektum, så verben i förfluten tid kan översättas något olika.


marker: [71]
text:
Det hebreiska ordet <em>torah</em> syftar dels på lagen, dels helt enkelt på <em>undervisning. </em>Jfr med <a class='B' href='B:520 8:2'>Rom  8:2</a>, där det grekiska ordet för lag i Nya Testamentet används för att anspela på denna ”undervisning” av Kristus.


marker: [76]
text:
Eller: <em>…du har tröttnat på mig, Israel. </em>Här har översättningen hämtat hjälp från Septuaginta och Vulgata.


marker: [81]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är osäker; översättningen är gjord utifrån Septuaginta och Jesajarullen från Qumran.


marker: [85]
text:
Det är inte säkert vem som talar här. Hittills är det fortfarande HERREN eller Jesaja själv börjar tala här.


marker: [87]
text:
Ordagrant: <em>den rättfärdige. </em>Utifrån en handskrift från Qumran, översättningarna Vulgata, Peshitta och Septuaginta, samt vers 25, kan ”den grymme” vara mer korrekt.


marker: [88]
text:
Enligt Jesajarullen från Qumran, Septuaginta m.fl. Enligt den masoretiska texten <em>hur kan jag…</em>


marker: [89]
text:
Avsnittet är svårförståeligt och många detaljer i översättningen osäkra, t.ex. enligt Septuaginta: <em>häpna </em>i v. 15 är ett ord vars betydelse är oviss.


marker: [92]
text:
Det hebreiska ordet är egentligen <em>säd </em>och kan också användas om <em>ättlingar. </em>Se not till <a class='B' href='B:10 12:7'>1 Mos  12:7</a>.


marker: [95]
text:
Kan även översättas som <em>kung, </em>men mer troligt är att det är en kanaaneisk gud, <em>Molok</em>, som åsyftas.


marker: [103]
text:
Ordparen är svårtolkade i grundtexten, men troligtvis är innebörden att folket lika ofta följer offerreglerna som att de bryter dem och gör något förbjudet.


marker: [1]
text:
De hebreiska orden för <em>mandelträd </em>(<em>shaked</em>) och <em>vaka </em>(<em>shoked</em>) liknar varandra och utgör en ordlek, något som ofta förekommer framför allt i profetiska texter.


marker: [3]
text:
En urtida skriftlärd tradition som är omnämnd i den masoretiska texten visar att den ursprungliga formuleringen löd: <em>min härlighet.</em>


marker: [5]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Tanken kan också vara: <em>Därför har du också vant dig vid ondskans vägar.</em>


marker: [6]
text:
Grundtextens innebörd är osäker, men det är troligt att sista satsen i versen hör ihop med början av nästa vers.


marker: [18]
text:
I Septuaginta skiljer sig texten något; där hör slutet av v. 5 samman med början av v. 6, och översättningen blir, som t.ex. Bibel 2 000: <em>…I sin förvändhet kan de inte [v. 6] vända om. Övergrepp på övergrepp, svek på svek…</em>


marker: [22]
text:
Versens senare hälft är svårtolkad i grundtexten. Mer ordagrant slutar versen: <em>…så att man finner dem.</em>


marker: [23]
text:
Grundtextens satskonstruktion är svårtolkad, hur <em>Hör detta förbunds ord </em>hänger ihop med resten av versen.


marker: [27]
text:
Floden <em>Perat </em>låg i trakten där Jeremia bodde och på hebreiska både skrevs och uttalades det mycket likt floden Eufrat.


marker: [30]
text:
Grundtexten är svårtolkad. Enligt bl.a. Septuaginta är det fortfarande Jeremia som talar och inte Herren. Innebörden blir då ungefär: <em>Ändå är det så, Herre, att för deras bästa har jag stått inför dig i tider av deras nöd och olycka och bett för fienden.</em>


marker: [31]
text:
I Septuaginta är början av versen en fortsättning på föregående vers: <em>av dem som föraktar dina ord. Utplåna dem, så att ditt ord kan bli mitt hjärtas glädje och fröjd.</em>


marker: [32]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Det kan också vara barnen som tänker på altaren osv. Verserna 1-4 saknas i Septuaginta.


marker: [35]
text:
Grundtextens exakta innebörd är osäker och satsen kan tolkas på olika sätt. <em>undervisning av </em>finns inte i grundtexten, bara <em>lagen från prästen.</em>


marker: [41]
text:
Här finns en hebreisk ordlek som inte låter sig återges, en ordlek utifrån ”tunga ord” (profetisk utsaga) som också betyder <em>tung börda</em>. Folket kan tänkas vara en <em>tung börda </em>som Herren vill kasta bort, och i så fall bör uttrycket i fråga om folket översättas så.


marker: [42]
text:
Ordet <em>hår </em>finns inte i grundtexten, utan översättningen här grundar sig på Septuaginta. Ett annat tolkningsalternativ skulle kanske kunna vara att uttrycket syftar på avlägsna platser och inte människoansikten över huvud taget.


marker: [43]
text:
Namnet är ett kryptogram för Babyloniens (hebr. <em>Babel</em>) kung, bildat så att man ersätter det hebreiska alfabetets första bokstav med den sista, den andra med den näst sista osv. På det sättet får man Sh, sh och k i stället för B, b och l (det hebreiska alfabetet består enbart av konsonanter).


marker: [55]
text:
I den sista satsen är grundtextens innebörd osäker. Kungen kan ha känt sig maktlös mot dem, förmådde ingenting mot dem som ville förgöra profeten.


marker: [57]
text:
De babyloniska namnen är högst osäkra, huruvida de i vissa fall hör ihop eller är skilda namn. Några av dem kan också vara titlar, men hur de i så fall ska översättas är osäkert. Den enda någorlunda säkerställda kan tänkas vara <em>överste hovmannen. </em><em>Rav-Mag</em>, som här med en osäker översättning återges ”överste magern” (astrolog/stjärn-/teckentydare), kan också bara vara ett namn. Jfr v. 13.


marker: [58]
text:
<em>återstoden av befolkningen </em>är i grundtexten identisk med <em>Resten av folket </em>(i början av versen), och det är något osäkert hur denna upprepning ska tolkas. Jfr parallelltexten i <a class='B' href='B:120 25:11-12'>2 Kung  25:11-12</a>.


marker: [60]
text:
Eller <em>till huset, </em>om det är något bestämt hus som avses. Det framgår inte om Gedalja skulle föra Jeremia hem till sig eller till hans eget hem – det sistnämnda verkar dock troligt, men <em>huset </em>är en alternativ tolkning.


marker: [61]
text:
Grundtextens innebörd är delvis oviss. T.ex. finns inte <em>sa han </em>i grundtexten i början av v. 5 utan är ett tillägg för att en begriplig mening över huvud taget ska kunna konstrueras.


marker: [63]
text:
Enligt Septuaginta <em>Asarja, Maasejas son. </em>Jfr <a class='B' href='B:300 43:2'>43:2</a> där vi har <em>Asarja, Hoshajas son.</em>


marker: [69]
text:
Enligt Septuaginta handlar versen om den egyptiska tjurguden Apis: <em>Varför har Apis flytt? Din utsökta tjurgud kunde inte stå…</em>


marker: [70]
text:
Grundtextens exakta innebörd är osäker. <em>De är oräkneliga </em>står i singularis och kan därför också tänkas syfta på skogen, att skogen är på något sätt <em>oräknelig, ogenomtränglig.</em>


marker: [74]
text:
Grundtextens innebörd i versens första hälft är oviss. Texten här är från Septuaginta. Där kan ordet tolkas som <em>blomma</em>, men i en del senare handskrifter står istället <em>vingar. </em>Moab skulle beströs med salt vilket ofta gjordes i samband med erövringar på den tiden.


marker: [79]
text:
Grundtextens innebörd av <em>gå omkring innanför murarna </em>(eller <em>på gårdarna</em>) är osäker, men av allt att döma är det ett uttryck för sorg.


marker: [83]
text:
Namnen här är en hebreisk ordlek. <em>Meratajim</em> syftar troligen på en region i södra Babylonien nära Eufrats och Tigris utlopp till Persiska viken och där vattnet hade hög salthalt. På hebreiska betyder namnet <em>dubbelt uppror </em>och kan tolkas som en epitet för Babylonien i sin helhet. <em>Pekod </em>syftar på ett arameiskt folk längre ner på östra sidan om Tigris. De nämns ofta i assyriska texter och även i <a class='B' href='B:330 3:23'>Hes  3:23</a> som Babyloniens allierade. På hebreiska betyder namnet <em>straff/hemsökelse </em>och tillämpat på Babylonien att landet skulle straffas för sitt dubbla uppror.


marker: [86]
text:
Innehållet i dessa verser är nästan identiskt med <a class='B' href='B:300 49:19-21'>49:19-21</a>, se även not där.


marker: [87]
text:
<em>storm </em>kan också översättas <em>ande. </em><em>Lev Kamaj </em>är ett kryptogram för Kaldéen (Babylonien).


marker: [88]
text:
Första hälften av versen är svårtolkad p.g.a. ett litet ord i grundtexten som kan vara en negation: <em>…inte spänna…inte brösta….</em>


marker: [92]
text:
Uppgifterna om pelarna, liksom en del andra detaljer i templet, varierar något, jfr <a class='B' href='B:110 7:1'>1 Kung  7</a> och <a class='B' href='B:140 3:1-5:1'>2 Krön  3-5</a> (spec. <a class='B' href='B:300 3:15'>3:15</a>). Tjockleken på pelarna/pelarväggarna kan tolkas olika, men det troligaste är att pelarväggarna (även om ordet inte finns i grundtexten här) var fyra fingerbredder, dvs. ca 10 cm.


marker: [1]
text:
Kap. 1—4 består av sånger där varje vers börjar i turordning med en bokstav ur det hebreiska alfabetets 22 bokstäver, i kap. 3 tredubblat. Femte och sista sången avviker från mönstret och utgör en bön. Städer, i Klagovisorna Jerusalem, presenteras ofta i poetiska texter i femininform.


marker: [3]
text:
Ordagrant: <em>Deras hjärtan ropar till Herren, dotter Sions mur; </em>här följer översättningen ett rättelseförslag ur grundtextens fotnot.


marker: [4]
text:
Vem denne man representerar framgår inte, men kanske Jeremia själv (som antas ha skrivit Klagovisorna); kanske för han s.a.s. det lidande folkets talan. Annars skildras Jerusalem som en kvinna, <em>dotter Sion.</em>


marker: [5]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. <em>…därför håller jag ut </em>i v. 21 är mycket likt <em>Därför vill jag hoppas på honom </em>i v. 24 (samma verb i hebreiskan, så även i v. 26, <em>vänta</em>).


marker: [12]
text:
Grundtextens innebörd är osäker; mer ordagrant <em>…bär på kvarnstenar</em>, men enligt Septuaginta: <em>De utvalda gråter högt….</em>


marker: [1]
text:
Det är omdiskuterat varifrån dessa trettio år ska räknas, från Jojakins exil eller från profetens födelse. Det senare verkar dock troligt; Hesekiel var präst, och prästerna började sin tjänstgöring vid trettioårsåldern. Han fick sin profetkallelse i juli 593 f.Kr., och av allt att döma är det detta år som avses.


marker: [2]
text:
Det hebreiska ordets, som här översätts med <em>glödande metall</em>, betydelse är osäker. Andra tolkningar: <em>vitt guld, ädelsten.</em>


marker: [4]
text:
Kan också syfta på Guds Ande, men i ljuset av v. 20, där varelsernas ande klart står omtalad är det troligare att det även här är frågan om deras ande. I Hesekiels bok står Anden/ande(n) ofta omtalad, och i många fall är det svårt att se om ordet syftar på Guds Ande eller någon annans; samma hebreiska ord används också om vind.


marker: [8]
text:
Enligt Vulgata och flera moderna översättningar: <em>…när HERRENS härlighet lyfte från sin plats. </em>Hebreiskans ord för <em>välsigna </em>och <em>lyfta/höja sig </em>är mycket lika och kan lätt ha förväxlats i gamla handskrifter.


marker: [12]
text:
Enligt andra handskrifter <em>Divla</em>; de hebreiska bokstäverna för r och d är mycket lika och kan lätt förväxlas.


marker: [14]
text:
Ordet <em>dom</em>är en högst osäker översättning av ett hebreiskt ord vars betydelse är oviss. Grundtextens innebörd är också osäker när det gäller <em>inga glädjerop på bergen.</em>


marker: [15]
text:
För <em>domen </em>se not till v. 7 (första delen). <em>Staven </em>är i sammanhanget ett svårtolkat ord, eftersom dess naturligaste syftning skulle vara Arons stav, men den poetiska parallellismen med följande rad gör denna tolkning svår. Ett alternativ skulle kunna vara en annan vokalisering i den hebreiska texten (där det från början inte fanns några vokaltecken), som skulle ge betydelsen <em>orättvisa, laglöshet.</em>


marker: [17]
text:
Egentligen <em>synen, </em>men här följer översättningen ett rättelseförslag i grundtexten, som verkar mer troligt i sammanhanget.


marker: [18]
text:
Dvs. <em>mjuka, ostadiga. </em>I Septuaginta är bildspråket starkare – en människa kan inte hålla tillbaka sin urin i extrema spänningstillstånd.


marker: [19]
text:
Syftar antingen på templet eller dess allra heligaste, Jerusalem eller möjligen hela landet (se följande vers).


marker: [20]
text:
Ett ofta förekommande ord hos Hesekiel, som vanligtvis syftar på någon form av ödeläggelse (t.ex. <a class='B' href='B:330 6:14'>6:14</a>).


marker: [22]
text:
I stället för <em>människa </em>står det i grundtexten <em>eld, </em>men översättningen här följer Septuaginta, som fortsättningen i versen tycks förutsätta. För <em>glödande metall </em>se not till <a class='B' href='B:330 1:4'>1:4</a>.


marker: [26]
text:
I grundtexten det hebreiska alfabetets sista bokstav, taw, som i gammalhebreiskan liknar ett kryss eller ett kors, och som markerade äganderätt, i detta fall Herrens.


marker: [27]
text:
ff. Det är inte alltid klart när keruberna ska uppfattas i plural- eller singularform i denna syn. I detta kapitel identifieras de med de fyra varelserna i första kapitlet.


marker: [28]
text:
Tanken kan också vara att keruberna gick i samma riktning som den främste av dem, om ordet ”huvud” tolkas som någon sorts ledarroll.


marker: [29]
text:
Jfr <a class='B' href='B:330 1:10'>1:10</a>. Hur kerubernas ansikten exakt ska uppfattas och hur skillnaderna ska tolkas kan man bara spekulera om.


marker: [30]
text:
Grundtextens innebörd är osäker, framför allt vad gäller: <em>Det är väl ingen tid att bygga hus?</em>; det är även osäkert om satsen ska uppfattas som en fråga eller ej.


marker: [32]
text:
Egentligen <em>ett (enda) hjärta, </em>i så fall kanske tänkt som kontrast till ett delat hjärta. Här följer översättningen dock några andra hebreiska handskrifter, som har <em>ett nytt hjärta, </em>och Septuaginta som har <em>ett annat hjärta. </em>Jfr också <a class='B' href='B:330 18:31'>18:31</a>.


marker: [33]
text:
Satsen är svårtolkad. <em>De </em>kan syfta på fiendens armé som kom för att tillfångata kung Sidkia (”fursten”), och i så fall var det i första hand kungen som togs genom hålet, eller vem som helst som togs till fånga. Men det kan lika gärna tolkas som att det var packningen som togs genom hålet.


marker: [34]
text:
Innebörden av de hebreiska orden som här översätts <em>band </em>och <em>slöjor </em>är oviss, men av allt att döma var de något som tillverkades för magiska syften. Över huvud taget är versens innebörd osäker.


marker: [36]
text:
Utsagan kan tolkas så att Herren låter den som inte är villig att höra sanningen höra en osanning. Jfr <a class='B' href='B:110 22:19-23'>1 Kung  22:19-23</a>.


marker: [37]
text:
Troligen avses någon tidigare Daniel än den som var samtida med Hesekiel och som är känd från Daniels bok. Sättet att skriva namnet avviker också lite från Danielsbokens Daniel.


marker: [39]
text:
Det är osäkert hur detaljerna i klädseln bör översättas; bl.a. kan <em>fint linne </em>syfta på en huvudbindel och <em>dyrbara kläder </em>på en slöja av dyrbart tyg (siden). Tanken tycks vara att hon skulle kläs som en drottning från topp till tå (v. 13).


marker: [41]
text:
Innebörden av grundtextens ord som här översätts <em>höjd </em>och <em>bordell </em>är osäker, men de verkar vara mer eller mindre synonyma. Enligt Septuaginta var de helt enkelt <em>prostitutionshus.</em>


marker: [48]
text:
Egentligen <em>inte förgriper sig på den fattige; </em>här följer översättningen Septuaginta. Jfr även v. 8.


marker: [49]
text:
Egentligen <em>kränkte </em>(ordagrant <em>kände</em>) <em>deras änkor</em>. <em>Änkor </em>och <em>fästningar/palats </em>är mycket likartade ord i hebreiskan och kan lätt förväxlas. Här talar den poetiska parallellismen för <em>fästningar.</em>


marker: [50]
text:
När fåren räknades fick de gå under herdestaven, och enligt Septuaginta lyder också versen: <em>Jag ska låta er gå under herdestaven och räkna er noga.</em>


marker: [52]
text:
Ordagrant: <em>…allas knän ska bli som vatten. </em>Se not till <a class='B' href='B:330 7:17'>7:17</a>.


marker: [53]
text:
Grundtextens innebörd av versens senare hälft är osäker. Möjligen vill Hesekiel med föraktet mot <em>allt av trä </em>säga att löftena till David inte är någon garanti för att folket skulle slippa en främmande invasion.


marker: [63]
text:
Det hebreiska ordets innebörd är osäker i detta sammanhang; det brukar annars användas om bihustrur.


marker: [67]
text:
Ordagrant: <em>människors bröd; </em>syftar på mat som vanligen lagades av släkt och vänner åt de sörjande.


marker: [68]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är osäker. Mer ordagrant översatt skulle det kunna vara <em>assyriernas dotter</em>, men sammanhanget visar att det måste vara ett träslag som avses.


marker: [71]
text:
Grundtextens innebörd är osäker och översättningen här är delvis gjord med hjälp av Septuaginta, som dock också är svårförståelig. Om första ordet i versen, som här lämnats oöversatt och som inte heller finns i Septuaginta, tolkas som <em>Dan </em>(ev. <em>Vedan</em>) och andra ordet som <em>Javan/Grekland </em>(de hebreiska orden för <em>vin</em>och <em>Javan</em>är mycket lika) blir tanken ungefär: <em>Daniter och greker från Usal handlade med dig och gav…</em>


marker: [73]
text:
Se <a class='B' href='B:330 14:14'>14:14</a> med not, där Daniel stavas på samma sätt som här och avviker alltså något från Danielsbokens Daniel. Trots detta är det dock möjligt att det är denne sistnämnde som åsyftas här, Hesekiels samtida, som enligt Danielsboken var känd för sin vishet.


marker: [83]
text:
Ev. <em>en cypress, </em>om man antar att en bokstav fallit bort, och i så fall är det Egypten som beskrivs. Verserna 3-16 tycks dock handla om Assyriens storhetstid och fall som beskrivs för farao.


marker: [85]
text:
Mer ordagrant <em>djupet, </em>samma ord som används i <a class='B' href='B:10 1:2'>1 Mos  1:2</a>, de vatten som finns under jordytan.


marker: [87]
text:
Ordagrant: <em>folkens/nationernas döttrar, </em>eller möjligen är tanken att dessa döttrar/kvinnor är lika med folken/nationerna.


marker: [88]
text:
Egentligen <em>deras synder; </em>översättningen följer en föreslagen rättelse, som sammanhanget tycks förutsätta.


marker: [92]
text:
Eller ev. <em>Anden. </em>Sammanhanget talar dock för att det är (livs)anden som avses. I hebreiskan används samma ord för ”ande/Ande” och ”vind” (här, senare i versen, i betydelsen <em>väderstreck).</em>


marker: [93]
text:
En alternativ översättning skulle kunna vara <em>fursten över Rosh, Meshek och Tuval, </em>om det hebreiska ordet <em>rosh</em> (<em>huvud</em>) tolkas som namn, vilket dock är mindre sannolikt.


marker: [95]
text:
<em>Overimdalen </em>betyder <em>deras dal som färdas (där)</em>. <em>Hamon Gogdalen </em>betyder <em>Gogs (larmande) hops dal.</em>


marker: [97]
text:
Måttstocken i mannens hand är ”sex alnar lång”. Den gamla måttenheten ”aln” som normalt motsvarar en halv meter är alltså i detta sammanhang en handsbredd mer (således är måttstocken längre här), och alnmåttet kan antas vara så i fortsättningen också, men för enkelhetens skull utgår översättningen i fortsättningen ifrån det traditionella sättet att tolka en aln som motsvarande en halv meter, när inte måttstocken själv används som måttenhet.


marker: [99]
text:
Versen saknas i flera viktiga handskrifter och Septuaginta och tycks något felaktigt upprepa en del av föregående vers.


marker: [100]
text:
Verserna är mycket svårtolkade; möjligen har ordningen av vissa detaljer beträffande borden och redskapen på något sätt kommit ur sin ursprungliga ordning.


marker: [102]
text:
Grundtexten är mycket svårtolkad och detaljerna varierar något i olika handskrifter och Septuaginta.


marker: [103]
text:
I slutet av versen finns ett svåröversättligt <em>tält </em>(<em>boning/helgedom</em>); kanske var helgedomens bredd lika med dörrposternas.


marker: [107]
text:
Grundtexten är mycket svårtolkad och översättningen därmed osäker, delvis gjord med hjälp av Septuaginta och andra gamla översättningar (t.ex. längden av gången i v. 4, som enligt den masoretiska texten bara är en halv meter).


marker: [110]
text:
Syftar antagligen på kungagravarnas orenhet i närheten av templet, ev. också på dessa tidigare kungars avgudadyrkan.


marker: [115]
text:
Efa användes för torra varor och bat för vätskor. Båda har varierat mellan 20 och 40 liter. Homer är tio gånger mer.


marker: [116]
text:
Grundtexten är svårtolkad och översättningen därför gjord med hjälp av Septuaginta. En sikel motsvarade 12 gram.


marker: [119]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Tanken kan möjligen också vara: <em>Under högtidens sju dagar (som börjar) den femtonde i sjunde månaden, ska han offra lika mycket brännoffer, syndoffer, matoffer och olja.</em>


marker: [120]
text:
För måtten se not till <a class='B' href='B:330 45:10-14'>45:10-14</a> och <a class='B' href='B:330 45:24'>45:24</a>.


marker: [121]
text:
Egentligen <em>ni ska mäta, </em>vilket är mycket likt <em>Tamar </em>i grundtexten; översättningen här följer Peshitta m.fl. översättningar. Se även v. 19.


marker: [4]
text:
Texten i <a class='B' href='B:340 2:4'>2:4b</a>—<a class='B' href='B:340 7:28'>7:28</a> är på arameiska, f.ö. på hebreiska.


marker: [6]
text:
Statyn framställer världsrikena Babylonien, Medo-Persien, Grekland (Alexander den Store) och Rom, som splittrades till olika europeiska stater som aldrig sedan dess kunnat enas.


marker: [11]
text:
De tre arameiska verben betyder <em>räkna, väga </em>och <em>dela, </em>som det också framgår av tydningen. u-farsin och Peres är olika former av ett och samma ord och ser i arameiskan mer lika ut än i vår transkript och betyder både <em>delat </em>och <em>perser.</em>


marker: [16]
text:
ff. Lejonet var en känd symbol för Babylonien. Djurbilderna i denna syn representerar de kommande världsrikena på ett liknande sätt som delarna i statyn i kap. 2.


marker: [24]
text:
<em>Sjuttio sjuperioder </em>anses traditionellt syfta på 490 år. I versens senare hälft är grundtextens innebörd osäker.


marker: [29]
text:
Eller: <em>var sann, men förståelsen av uppenbarelsen kom till honom efter mycket möda i en syn. </em>Grundtextens innebörd är osäker.


marker: [30]
text:
Dessa verser tycks från början ha hört ihop på ett mer sammanflätat sätt än den senare kapitel- och versindelningen gör gällande.


marker: [34]
text:
En tänkbar alternativ översättning är: <em>När den makt är krossad som krossat det heliga folket…</em>


marker: [1]
text:
<em>Lo Ruchama </em>betyder <em>hon som inte får förbarmande </em>(<em>Lo </em>är en negation). I slutet av versen (<em>förlåter </em>) är grundtextens innebörd osäker.


marker: [3]
text:
<em>Ammi </em>betyder <em>mitt folk, </em><em>Ruchama: </em><em>hon som får förbarmande. Jfr <a class='B' href='B:350 1:6'>1:6</a> och <a class='B' href='B:350 1:9'>1:9</a> med noter.</em>


marker: [4]
text:
<em>Baal </em>(en kanaaneisk gud) betyder också <em>herre </em>och användes om ens make eller husbonde. För israeliterna var Baal en avskyvärd gud, och benämningen var därför olämplig att användas också i den sistnämnda betydelsen.


marker: [7]
text:
Ordagrant börjar citatet: <em>Gå och älska en kvinna…</em>Hon som åsyftas tycks vara Gomer, även om det inte uttryckligen sägs så. Druvkakor offrades till avgudar och verkar särskilt ha använts i kanaaneiska fruktbarhetsriter.


marker: [8]
text:
En sikel motsvarade 12 gram, så femton siklar var 180 gram. En homer var tio efamått, och en efa har i sin tur varierat mellan 20 och 40 liter; beräknat från medelvärdet 30 liter blir 1,5 homer 450 liter.


marker: [11]
text:
Kan ev. läsas som ortnamn <em>Shittim</em>, och i så fall blir betydelsen: <em>Shittim har gått djupt in för blodsdåd…</em>eller <em>Shittim har gjort sig till ett djup för blodsdåd…</em>Grundtexten är svårtolkad.


marker: [14]
text:
<em>Adam </em>skulle ev. kunna tolkas som ett ortnamn, <em>I Adam… </em>(jfr följande vers med staden Gilead).


marker: [17]
text:
Grundtextens innebörd är oviss. Enligt en del hebreiska handskrifter och Septuaginta: <em>De ristar sig blodiga…</em>, vilket man gjorde i baalskulten och var förbjudet för israeliterna (<a class='B' href='B:50 14:1'>5 Mos  14:1</a>).


marker: [27]
text:
Mer ordagrant: <em>Ju mer de har kallat på dem…</em>eller ev. <em>Ju mer de har blivit kallade…</em>Fortsättningen visar dock att det är Herren som har kallat dem, och den tanken återfinns också i Septuaginta.


marker: [35]
text:
Grundtextens ord <em>Kanaan </em>kan också lämnas oöversatt och tolkas som ett namn som symboliserade det hedniska som israeliterna tagit över; kanaanéerna var dock kända för sin handel. Ordet kan ha använts i dubbel betydelse här.


marker: [40]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Mer ordagrant lyder slutet av versen: <em>…offra våra läppars tjuroffer.</em>


marker: [1]
text:
I grundtexten finns i denna vers, liksom i <a class='B' href='B:360 2:25'>2:25</a>, fyra olika ord för gräshoppor, och översättningen av dem är osäker.


marker: [3]
text:
Sista satsen är svårtolkad; det är oklart vem som är subjektet. Om det är fienden, troligen syftande på gräshopporna, har satsen en negativ innebörd, men om slutet av versen tänks syfta på Herren, anknyter den kanske till v. 18f. Jfr även v. 21.


marker: [3]
text:
Betydelsen av det hebreiska ordet för <em>svaja </em>är osäker; andra alternativ: <em>dåna, krossa, trycka/pressa ner.</em>


marker: [11]
text:
Ett rättelseförslag är att ”israeliterna” borde stå efter <em>Så säger HERREN…</em>i början av satsen, jfr v. 4.


marker: [14]
text:
Innebörden av versens början är osäker i grundtexten; <em>bränna </em>kan också syfta på någon form av balsamering.


marker: [16]
text:
<em>Lo Devar</em> betyder <em>ingenting </em>och <em>Karnajim </em><em>horn, </em>en symbol för styrka.


marker: [17]
text:
ff. Det hebreiska ordets exakta betydelse är osäker och symboliken därmed svårtolkad. Muren tycks stå för folket, och Herrens ”lod” visar att bland dem finns mycket som inte står rätt till.


marker: [18]
text:
Grundtextens ord för <em>yrkesprofet </em>är <em>profetson. </em>Kanske kan <em>plockar </em>översättas <em>odlar; </em>det hebreiska ordets innebörd är osäker. Det framkommer inte klart av Amos svar om han talar i presens eller i förfluten tid.


marker: [2]
text:
Det hebreiska ordets betydelse är osäker; ev. någon sorts gurk- eller kurbitsväxt, men i vilket fall som helst mycket snabbväxande.


marker: [2]
text:
Grundtexten innehåller mycket ordlek som inte låter sig översättas, och mycket av innebörden i detta avsnitt är osäkert. För v. 10f. jfr <a class='B' href='B:100 1:20'>2 Sam  1:20</a>.


marker: [6]
text:
Grundtextens innebörd är osäker; <em>stad</em>: ordagrant <em>dotter. </em>Tanken kan möjligen också vara: <em>Mobilisera dina trupper, du stad med/omgiven av trupper…</em>


marker: [8]
text:
Versen är svårförståelig i grundtexten och dess exakta innebörd osäker. Ev. kan början av versen läsas: <em>Skulle jag kunna glömma, du gudlösa hus, de skatter som…</em>Ordet ”mått” är ett efamått som motsvarade 20-40 liter.


marker: [14]
text:
I grundtexten är det svårt att se vem som åsyftas; det kan också vara Herren som talar: <em>Som när du drog ut ur Egypten ska jag låta honom se under.</em>


marker: [3]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. I Septuaginta står det <em>hästar </em>i stället för ”cypresser”, och då blir slutet av versen: <em>…hästarna (ev. ryttarna) skälver.</em>


marker: [4]
text:
Det hebreiska ordet som här översätts <em>befaller </em>är ett ord som vanligtvis betyder <em>komma ihåg/tänka på. </em>Grundtextens innebörd är osäker i hela versen.


marker: [9]
text:
Eller ev. <em>ömsar sitt skinn, </em>som gräshoppsyngelns hudömsning, innan de blir fullvuxna insekter som kan flyga.


marker: [3]
text:
Enligt ett rättelseförslag: <em>vi ska inte dö </em>(sannolikt för att undvika även en hypotetisk antydan om att Gud skulle kunna dö).


marker: [8]
text:
Sist i satsen står i grundtexten en, troligen musikalisk term, <em>shigjonót</em>, vars betydelse inte är känd. Ett liknande, om än inte identiskt, ord finns i <a class='B' href='B:230 7:1'>Ps  7:1</a>, där man har antagit att det kan betyda en klagosång, och trots en viss olikhet översätts ordet så i detta fall också.


marker: [9]
text:
Det hebreiska ordet <em>séla </em>är uppenbarligen en musikalisk term med okänd betydelse; det förekommer ofta i psalmer.


marker: [11]
text:
Grundtexten är svårtolkad; <em>tak </em>heter ordagrant <em>huvud/topp </em>i grundtexten och kan ev. också syfta på en ledare.


marker: [8]
text:
Grundtextens innebörd är osäker i en stor del av versen. T.ex. är det osäkert vilka fåglar som avses, i stället för ”förödelse” har Septuaginta och Vulgata <em>korp </em>(<em>…en korp kraxar på tröskeln…</em>), och särskilt osäker är versens slut.


marker: [4]
text:
Ev: <em>De ska komma till alla folks dyrbarhet.</em>Kan tänkas syfta på templet och utgöra en parallell till det som följer.


marker: [6]
text:
Sigillring stod för bekräftelse av ett dokuments giltighet och dess bärares samhörighet med den som gett ringen.


marker: [6]
text:
Enligt ett rättelseförslag: <em>hans </em>(sannolikt för att det inte skulle låta som om HERREN hade sänt HERREN).


marker: [8]
text:
Översättningen följer två gamla översättningar, Peshitta och Vulgata, som sammanhanget tycks förutsätta, fastän det hebreiska pronominet är <em>jag</em>; i Septuaginta saknas <em>jag/han sa.</em>


marker: [10]
text:
Det hebreiska uttrycket består av två ord, <em>sten </em>och <em>tenn/legering, </em>och tolkningen här är osäker.


marker: [12]
text:
Det hebreiska ordet för <em>sädesmått </em>är <em>efa, </em>som motsvarade 20-40 liter. Ordet <em>skuld </em>är taget från Septuaginta; det hebreiska ordet är <em>öga.</em>


marker: [15]
text:
Enligt föreslagen rättelse (något av texten tycks saknas): <em>Vagnen med de röda hästarna drar mot landet i öster, de svarta hästarna mot landet i norr, de vita mot landet i väster och de spräckliga mot landet i söder.</em>


marker: [17]
text:
<em>Skottet </em>och <em>spira/gro </em>kommer från samma rot i hebreiskan. Se även not till <a class='B' href='B:450 3:8'>3:8</a>.


marker: [18]
text:
Namnen här bör jämföras med v. 10, varav <em>Heldaj </em>(<em>Helem</em> i den masoretiska texten) är taget enligt ett rättelseförslag. <em>Hen</em>, eller <em>Josia</em>, enligt samma rättelseförslag, jfr v. 10, tolkas i Septuaginta som <em>nåd, </em>som i så fall riktades till <em>Sefanjas son.</em>


marker: [21]
text:
Månaden då Gedalja mördades år 581 (?) f.Kr. Se <a class='B' href='B:120 25:25'>2 Kung  25:25</a>. För <em>femte </em>se not till <a class='B' href='B:450 7:3'>7:3</a>.


marker: [23]
text:
<em>Fjärde… månaden</em>, se <a class='B' href='B:120 25:3'>2 Kung  25:3f</a>., liksom den femte år 586 f.Kr, och sjunde (se not till <a class='B' href='B:450 7:3'>7:3</a> och <a class='B' href='B:450 7:5'>7:5</a>) år 581 (?) f.Kr. I fråga om tionde månaden åsyftas året 588 f.Kr., se <a class='B' href='B:120 25:1'>2 Kung  25:1</a>.


marker: [24]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Tanken kan också vara (som t.ex. i Septuaginta) att Herrens ögon är riktade mot människorna och Israels alla stammar. Ett ytterligare alternativ är att <em>människors </em>(mer exakt <em>människans </em>) <em>ögon </em>ska tolkas som <em>Arams ögonsten, </em>som tillhör Herren; de hebreiska orden för <em>människan, </em><em>adam</em>, och <em>Aram</em>, är mycket lika och kan därför ha förväxlats.


marker: [29]
text:
Egentligen <em>han, </em>vilket ev. skulle kunna syfta på Herren som drar fram över nödens hav och håller tillbaka dess vågor.


marker: [32]
text:
Ersättningen för en dödad slav, se <a class='B' href='B:20 21:32'>2 Mos  21:32</a>. Denna blygsamma summa fick senare Judas för att förråda Jesus, se t.ex. <a class='B' href='B:470 26:14'>Matt  26:14f</a>. Grundtexten talar dock bara om silver, ”mynt” är en senare tolkning som används här för att underlätta översättningen.


marker: [39]
text:
Grundtextens innebörd är osäker. Enligt Septuaginta börjar versen: <em>Dalen mellan mina berg ska spärras…Den ska spärras som vid jordbävningen…</em>


marker: [2]
text:
<em>en främmande guds dotter </em>kan antingen syfta på avgudadyrkan i sig (tillbedjan av någon gudinna) eller på blandäktenskap som kunde leda till avgudadyrkan.


marker: [6]
text:
På hebr. <em>malaki</em>; kanske fungerade också profetens namn (<a class='B' href='B:460 1:1'>1:1</a>) i profetiskt syfte. I t.ex. <a class='B' href='B:470 11:10'>Matt  11:10</a> är <em>budbäraren </em>Johannes Döparen; <em>malaki</em> översätts också ofta med <em>ängel.</em>


marker: [1]
text:
<em>Kristus </em>betyder <em>den smorde </em>på grekiska. Dess hebreiska motsvarighet är <em>Messias. </em>Bland Israels folk smordes kungar, präster och profeter med olja innan de började sin uppgift. Gud hade genom profeterna lovat att sända en smord kung som skulle härska över alla folk. Judarna väntade på att denna kung skulle återupprätta Israel som nation.


marker: [3]
text:
Den judiska förlovningen var mer bindande än en nutida förlovning. Den kunde endast brytas genom skilsmässa och något sexuellt umgänge fick inte förekomma.


marker: [4]
text:
Josef tänkte skriva under de nödvändiga pappren för skilsmässa, men inte låta henne dömas offentligt och bli stenad, vilket han kunde ha gjort.


marker: [5]
text:
Jesus, som är den grekiska formen av namnet <em>Josua </em>(<em>jeshua</em>) betyder <em>Herren räddar.</em>


marker: [6]
text:
Se <a class='B' href='B:290 7:14'>Jes  7:14</a>, varifrån citatet är hämtat; <em>jungfrun </em>enligt Septuaginta, i den masoretiska texten <em>den unga kvinnan</em>. Sammanhanget visar dock att i fråga om Jesus mor var betydelsen i vilket fall som helst ”jungfru”, även om också det grekiska ordet annars kan användas utan att det ligger någon betoning på just den aspekten, så t.ex. i liknelsen om de tio flickorna i <a class='B' href='B:470 25:1'>Matt  25</a>.


marker: [8]
text:
Skriftlärda var både experter på lagen, Bibelns (Gamla testamentets) första del och kände väl till de heliga skrifterna över huvud taget. (Judarna delar upp Gamla testamentet i lagen, profeterna och skrifterna.)


marker: [12]
text:
Rökelse och myrra var välluktande växtämnen som användes i templet och vid kungliga bröllop. Gåvorna var en symbol för att Jesus är Messias.


marker: [15]
text:
Detta hänvisar till vad profeterna har skrivit om Jesus i Gamla testamentet. Nasaré kan också syfta på <em>neser</em> (<em>skottet </em>från Jishajs stam, jfr <a class='B' href='B:290 11:1'>Jes  11:1</a>) eller på <em>nasir</em> (en person som lever avskild för Gud).


marker: [16]
text:
Se <a class='B' href='B:290 40:3'>Jes  40:3</a>. Den hebreiska texten använder här det heliga gudsnamnet (<em>JHWH</em>), som Nya testamentet här, liksom i flera andra sammanhang, tillämpar på Jesus.


marker: [17]
text:
Fariseer och saddukeer var två religiösa partier bland judarna. Fariseerna var mycket noga med att följa hela Moses lag och hade dessutom lagt till egna regler och föreskrifter. Saddukeerna var mest intresserade av politik och var lojala mot romarna. De trodde varken på uppståndelsen, änglar eller andar.


marker: [20]
text:
Det är oklart vem <em>han </em>syftar på, men enligt <a class='B' href='B:500 1:33-34'>Joh  1:33-34</a> såg Johannes döparen hur Guds Ande sänkte sig över Jesus.


marker: [26]
text:
Med <em>Syrien </em>avses antagligen de icke-judiska områden som gränsade till Galileen, eller också hela den romerska provinsen Syrien (dvs. östra Medelhavsområdet).


marker: [27]
text:
<em>Tiostadsområdet</em>, eller <em>Dekapolis</em> som det hette på grekiska, var ett stadsförbund mellan tio städer, som alla utom en låg öster om floden Jordan.


marker: [30]
text:
Fariseernas parti betonade lagen och dess renhetsföreskrifter. Se även not till <a class='B' href='B:470 3:7'>3:7</a>.


marker: [31]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:13'>2 Mos  20:13</a> och <a class='B' href='B:50 5:17'>5 Mos  5:17</a>.


marker: [32]
text:
<em>Gehenna</em>, (från hebreiskans <em>Hinnoms dal </em>) som ofta översätts <em>helvete, </em>var från början en plats för avgudadyrkan med barnoffer (se t.ex. <a class='B' href='B:120 23:10'>2 Kung  23:10</a>) och blev senare en plats dit döda kroppar kastades (<a class='B' href='B:300 7:31'>Jer  7:31f</a>.; <a class='B' href='B:300 19:2'>19:2ff</a>.) och kom att mer allmänt betyda straffplats.


marker: [36]
text:
Eftersom den första mannen inte hade rätt att skilja sig från henne, var hon i Guds ögon fortfarande gift med honom.


marker: [45]
text:
Det svenska ordet <em>fullkomlig </em>har inte samma betydelse som det grekiska, eller det underliggande hebreiska ordet, som betyder <em>att ha nått målet, vara mogen.</em>


marker: [47]
text:
Mer ordagrant: <em>Led oss inte in i en frestelse/prövning </em>(samma ord i grekiskan). Men eftersom Bibeln i övrigt visar att människan inte kan undgå prövningar/frestelser, är det mer troligt att bönen handlar om vädjan om hjälp när vi prövas/frestas, så att vi inte faller.


marker: [48]
text:
Eller: <em>från den Onde.</em>En doxologi, dvs. en lovprisande avslutning, finns med i vissa mindre viktiga handskrifter: <em>För ditt är riket, makten och äran i evighet. Amen. </em>Se <a class='B' href='B:130 29:11-13'>1 Krön  29:11-13</a>.


marker: [50]
text:
Denna bild använde Jesus för att visa att åhörarna måste släppa in ljuset, dvs. sanningen han just talade om.


marker: [51]
text:
Arameiskt ord för <em>förmögenhet </em>eller <em>rikedom </em>jfr <a class='B' href='B:490 16:9'>Luk  16:9</a>.


marker: [54]
text:
Enligt de judiska skriftlärdas regler skulle Jesus bli oren, ovärdig att komma inför Gud, om han gick in till en icke-jude, eftersom icke-juden var oren, ovärdig. Han måste sedan gå igenom särskilda reningsceremonier.


marker: [56]
text:
<em>Människosonen </em>var en titel på Messias, som Jesus använde om sig själv, hämtad från <a class='B' href='B:340 7:13-14'>Dan  7:13-14</a>.


marker: [57]
text:
Mannens far var antagligen död och begraven, men seden var att efter ungefär ett år begrava benen på ett speciellt ställe i gravväggen. Om det var denna senare begravning han väntade på, bad han om en tid upp till ett år.


marker: [59]
text:
Detta område låg vid den sydöstra delen av sjön, runt staden Gadara. I <a class='B' href='B:480 5:1'>Mark  5:1</a> och <a class='B' href='B:490 8:26'>Luk  8:26</a> talar man istället om området kring Gerasa, som var hela regionens huvudstad. Området var icke-judiskt.


marker: [60]
text:
Att häda är vanligtvis att håna och tala illa om något heligt, men här har det en ännu djupare innebörd: man ansåg att endast Gud kunde förlåta synder och menade därmed att Jesus hädade genom att göra sig själv till Gud.


marker: [62]
text:
Enligt lagen var en kvinna med blödningar oren och därmed ovärdig att komma inför Gud, och alla som nuddade vid henne eller hennes kläder blev orena. De måste sedan gå igenom särskilda reningsceremonier. Jfr <a class='B' href='B:30 15:19-30'>3 Mos  15:19-30</a>.


marker: [65]
text:
På grekiska: <em>seloten</em> eller <em>kananaios</em> (det senare bildat av ett arameiskt ord). Simon tillhörde antagligen ”seloterna”, ett politiskt parti som ville göra uppror mot romarna.


marker: [66]
text:
Att ”skaka dammet av fötterna” var ett sätt att visa att invånarna själva fick ta ansvar för vad de gjort.


marker: [67]
text:
Sodom och Gomorra utplånades på grund av invånarnas synd. Jfr <a class='B' href='B:10 19:1-25'>1 Mos  19:1-25</a>.


marker: [68]
text:
I synagogbyggnaden kunde det också finnas en lokal domstol, som hade rätt att döma i enklare fall och utdela piskstraff.


marker: [69]
text:
Av v.21 förstår vi att det inte här handlar om att räddas från döden, utan att det handlar om att räddas till evigt liv.


marker: [74]
text:
Jesus citerar <a class='B' href='B:290 29:18'>Jes  29:18</a>; <a class='B' href='B:290 35:5-6'>35:5-6</a>; <a class='B' href='B:290 61:1'>61:1</a>.


marker: [76]
text:
Detta syftar kanske på ”seloterna”, en grupp fanatiska judar som med våld ville skapa en religiös stat, fri från romarriket. Annan möjlig tolkning: <em>ivriga människor (sådana som vill kämpa för att komma in) vill inta riket.</em>


marker: [77]
text:
Elia var en profet som istället för att dö fördes direkt upp till Gud. Jfr <a class='B' href='B:120 2:1-11'>2 Kung  2:1-11</a>.


marker: [79]
text:
Gud hade sänt både Johannes och Jesus, men deras uppgifter var olika. Det goda resultatet bevisades genom Jesus under och tecken. Jfr v. 20.


marker: [80]
text:
Tyros och Sidon var fenikiska städer vid Medelhavets kust, nordväst om Galileen. Det finns flera profetior i Gamla testamentet om att de skulle gå under på grund av sin ondska. Jfr t.ex. <a class='B' href='B:330 26:1-28:1'>Hes  26-28</a>.


marker: [82]
text:
Sabbaten, judarnas vilodag, är den sjunde dagen i deras vecka, alltså lördagen. Den dagen utför judarna inget onödigt arbete. Vilodagen instiftades av Gud redan i <a class='B' href='B:10 2:3'>1 Mos  2:3</a>.


marker: [86]
text:
Se <a class='B' href='B:290 42:1-4'>Jes  42:1-4</a>. Det finns små detaljskillnader i det grekiska citatet jämfört med den hebreiska (masoretiska) texten.


marker: [89]
text:
I grekiskan, och på många andra språk, räknar man den dag något inträffar som dag nummer ett. Jesus dog på en fredag och uppstod på söndagen, eller någon gång efter solnedgången på lördag kväll (man räknade dygnet från kväll till kväll). Men det viktiga i det här sammanhanget är att Gud låter Jesus återvända till livet, så som han lät Jona återvända till livet.


marker: [95]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:12'>2 Mos  20:12</a>; <a class='B' href='B:20 21:17'>21:17</a> (det hebreiska ordet liknar mer <em>förbanna </em>än grekiskans <em>tala illa om</em>) och <a class='B' href='B:50 5:16'>5 Mos  5:16</a>.


marker: [98]
text:
Jesus verkade främst bland judarna, som efter hans död och uppståndelse skulle sprida budskapet om honom till alla jordens folk. Men då och då gjorde Jesus ett undantag. Jfr <a class='B' href='B:470 8:5-13'>8:5-13</a>, där han botar tjänaren till en romersk officer.


marker: [100]
text:
Jona låg i fisken i tre dygn. Lika länge skulle Jesus ligga i graven. Jfr <a class='B' href='B:470 12:39-41'>12:39-41</a>. Jfr också Jona bok.


marker: [103]
text:
Nycklar stod för auktoritet och förvaltarskap av evangeliet, budskapet om syndernas förlåtelse. Petrus uppdrag var att tala om för människorna, att den som accepterar den räddning Jesus ger, faktiskt får förlåtelse för sina synder, medan de övriga inte blir förlåtna.


marker: [105]
text:
Mose och Elia representerade lagen och profeterna men också dem som skulle komma att dö och uppstå (Mose) och dem som skulle få möta Herren levande (Elia) vid tidens slut. Mose och Elia var redan framme, som förebilder, i den härlighet som alla troende en gång skulle komma att få p.g.a. Jesus försoningsgärning, som vid detta tillfälle närmade sig sin fullbordan.


marker: [106]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: 21 <em>Men den sortens ande kan inte drivas ut om ni inte ber och fastar.</em>Jfr <a class='B' href='B:480 9:29'>Mark  9:29</a>.


marker: [107]
text:
Ordagrant: <em>dubbeldrachma</em>. Tempelskatten var den årliga skatten som en vuxen israelit i och utanför Israel skulle betala enligt <a class='B' href='B:20 30:13-16'>2 Mos  30:13-16</a>. På Jesus tid var skatten två drachmer.


marker: [109]
text:
Kungarna eller regenterna på den här tiden krävde främst skatt från erövrade folk, inte från dem som hade medborgarskap i det egna landet.


marker: [110]
text:
Jesus använder bilden av en kung och hans medborgare för att visa att hans lärjungar tillhör Guds folk, medan de judar som vägrar att tro på honom inte gör det. Jfr <a class='B' href='B:470 21:43'>21:43</a>.


marker: [111]
text:
I Gennesarets sjö finns en fiskart, Cichlidae, som skyddar sina ungar genom att låta dem simma in i munnen. Honorna samlar ibland även upp saker som ligger på sjöbottnen.


marker: [113]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: 11 <em>Människosonen kom för att rädda de förlorade. </em>Jfr <a class='B' href='B:490 19:10'>Luk  19:10</a>.


marker: [117]
text:
På grekiska: <em>10 000 talenter. </em>Det var den största summan och högsta valutan i dåtidens Mellanöstern.


marker: [123]
text:
Eftersom mannen inte hade rätt att skilja sig från sin första hustru, var han i Guds ögon fortfarande gift med henne.


marker: [124]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:12-16'>2 Mos  20:12-16</a>; <a class='B' href='B:50 5:16-20'>5 Mos  5:16-20</a> och <a class='B' href='B:30 19:3'>3 Mos  19:3</a>.


marker: [125]
text:
Hedningar var judarnas sätt att beskriva andra/främmande folk. Orden används som synonymer i denna översättning, beroende på sammanhanget.


marker: [127]
text:
<em>Dotter Sion </em>är ett poetiskt uttryck för Jerusalem med dess invånare. Jerusalem är byggt på berget Sion.


marker: [130]
text:
<em>Hosianna </em>, ett hebreiskt hyllningsord som betyder <em>”Herre, fräls oss!”</em>. Här, liksom i parallelltexterna i de övriga evangelierna, har ordet lämnats oöversatt, p.g.a. dess funktion som just hyllningsord, som knappast låter sig översättas (t.ex. <em>Hosianna i höjden</em>). Däremot kan det mycket väl översättas i sådana sammanhang som <a class='B' href='B:230 118:25-26'>Ps  118:25-26</a>.


marker: [134]
text:
Se <a class='B' href='B:230 8:3'>Ps  8:3</a>. Översättningen följer Septuaginta; i den masoretiska texten: <em>…upprättat en makt.</em>Jesus förklarar här att psalmen i Psaltaren handlar om honom, att han är Gud.


marker: [135]
text:
Det var enligt <a class='B' href='B:480 11:13'>Mark  11:13</a> inte fikonens tid. Ett träd utan frukt symboliserar ett olydigt folk.


marker: [136]
text:
Se <a class='B' href='B:230 118:22-23'>Ps  118:22-23</a>. Jesus förklarar än en gång att profetiorna om Messias handlar om honom.


marker: [137]
text:
Jfr <a class='B' href='B:340 2:34'>Dan  2:34</a> och <a class='B' href='B:290 8:14-15'>Jes  8:14-15</a>.


marker: [138]
text:
Den som inbjöd till bröllop försåg troligen gästerna med bröllopskläder ibland, och särskilt i ett sådant här fall då gästerna kom direkt från gatan. Mannen hade alltså förolämpat värden genom att vägra ta emot de kläder han blev erbjuden.


marker: [139]
text:
Herodes anhängare stödde romarna. De ville få bort Jesus av politiska skäl, eftersom de trodde att han skulle göra uppror mot romarna.


marker: [145]
text:
Se <a class='B' href='B:230 110:1'>Ps  110:1</a>. Den som sitter på Guds högra sida delar hans makt och regerar tillsammans med honom.


marker: [146]
text:
Böneremmarna innehöll små kapslar med citat från <a class='B' href='B:20 13:9'>2 Mos  13:9</a>,<a class='B' href='B:20 13:16'>16</a> och <a class='B' href='B:50 6:8'>5 Mos  6:8</a>; <a class='B' href='B:50 11:18'>11:18</a>, där det står att Israels folk bildligt talat skulle fästa Guds budskap runt sina armar.


marker: [147]
text:
Enligt <a class='B' href='B:40 15:38-39'>4 Mos  15:38-39</a> skulle tofsarna påminna Israels folk om att lyda Gud.


marker: [148]
text:
<em>rabbi </em>är hebreiska. Grundbetydelsen är <em>mästare, lärare, </em>liknande <em>läromästare.</em>


marker: [149]
text:
En del handskrifter har en extra vers: 14 <em>Ve er, skriftlärda och fariseer, ni hycklare, som äter ut änkor från deras hem och för syns skull ber långa böner. Ni ska därför få en strängare dom.</em>


marker: [150]
text:
Enligt Moses lag skulle man ge en tiondel av sin skörd till Gud (jfr <a class='B' href='B:30 27:30'>3 Mos  27:30</a> och <a class='B' href='B:50 14:22-29'>5 Mos  14:22-29</a>). Fariseerna följde denna lag, men var så överdrivet laglydiga att de dessutom gav sådant som lagen inte krävde. Det Jesus kritiserade dem för var inte deras överdrivna vilja att lyda lagen, utan det faktum att de inte alls förstod lagens egentliga syfte.


marker: [151]
text:
Fariseerna silade dricksvattnet för att inte få i sig myggor, eftersom judarna inte fick äta insekter. Men de fick inte heller äta kameler. Jesus använder detta som en bild, för att visa att ledarna lydde Gud i små detaljer, men inte i stora viktiga saker.


marker: [152]
text:
Jfr <a class='B' href='B:10 4:8'>1 Mos  4:8</a> och <a class='B' href='B:140 24:20-21'>2 Krön  24:20-21</a>.


marker: [154]
text:
Av v. 9 förstår vi att det inte här handlar om att räddas från döden, utan att det handlar om att räddas till evigt liv.


marker: [156]
text:
Jfr <a class='B' href='B:340 9:27'>Dan  9:27</a>; <a class='B' href='B:340 11:31'>11:31</a>; <a class='B' href='B:340 12:11'>12:11</a>.


marker: [157]
text:
Hustaken i de här trakterna är platta och används som en extra boyta. Trappan finns ofta på utsidan av husen.


marker: [158]
text:
Jfr <a class='B' href='B:290 13:10'>Jes  13:10</a>; <a class='B' href='B:290 34:4'>34:4</a> och <a class='B' href='B:360 2:10'>Joel  2:10</a>.


marker: [160]
text:
<em>Detta släkte </em>kan syfta antingen på den generation som levde samtidigt med Jesus, eller den generation som skulle få uppleva de händelser han pratade om. Men Jesus använder också uttrycket när han menar människor som inte vill tro, människosläktet mer generellt. Det är då inte begränsat till en viss generation.


marker: [163]
text:
<em>Påsk </em>kommer från hebreiskans <em>pésach</em> eller <em>pasách</em> som betyder <em>gå förbi </em>eller <em>skona. </em>Judarnas påsk firas till minne av hur Gud räddade dem ut från slaveriet i Egypten. Jfr <a class='B' href='B:20 12:1-27'>2 Mos  12:1-27</a>.


marker: [166]
text:
<em>Rabbi </em>är hebreiska. Grundbetydelsen är <em>mästare, lärare, </em>liknande <em>läromästare.</em>


marker: [168]
text:
Se <a class='B' href='B:450 13:7'>Sak  13:7</a>. Det finns små skillnader i den grekiska textens formulering jämfört med den hebreiska (masoretiska) texten.


marker: [169]
text:
Bägare stod för Guds dom redan i det gammaltestamentliga språkbruket. Jfr även <a class='B' href='B:500 18:11'>Joh  18:11</a>.


marker: [171]
text:
Det judiska rådet, Sanhedrin, hade cirka 70 medlemmar, och bestod av alla de religiösa och politiska ledarna i Israel. Rådet fungerade under den romerska ockupationen som domstol, men hade också rätt att besluta i vissa politiska frågor.


marker: [173]
text:
Det judiska rådet hade inte rätt att verkställa dödsstraff, utan måste överlämna dessa fall till de romerska myndigheterna.


marker: [174]
text:
Citatet är en blandning av <a class='B' href='B:450 11:12-13'>Sak  11:12-13</a> och flera ställen i Jeremia, bl.a. <a class='B' href='B:300 19:1-13'>Jer  19:1-13</a>; <a class='B' href='B:300 32:6-9'>32:6-9</a>.


marker: [175]
text:
Ett sätt att uttrycka att de tog på sig ansvaret för Jesus avrättning kollektivt, inklusive deras barn.


marker: [182]
text:
Framför det allra heligaste, ett rum längst in i templet, platsen för Guds närvaro. Den ende som fick gå in där var översteprästen, när han en gång om året offrade blod för att folket skulle få sina synder förlåtna.


marker: [14]
text:
På grekiska: <em>seloten </em>eller <em>kananaios</em> (det senare bildat av ett arameiskt ord). Simon tillhörde antagligen ”seloterna”, ett politiskt parti som ville göra uppror mot romarna.


marker: [16]
text:
Här ges den tydligaste förklaringen för den oförlåtliga synden: att medvetet hävda att Jesus agerade i den ondes kraft; jfr <a class='B' href='B:470 12:31'>Matt  12:31</a>.


marker: [19]
text:
Andra handskrifter: Gedara eller Gergesa. Jfr <a class='B' href='B:470 8:28'>Matt  8:28</a>. Området var icke-judiskt.


marker: [24]
text:
<em>Talita koum </em>är arameiska, ett av de språk som talades i Israel på den här tiden, och antagligen Jesus och lärjungarnas modersmål. Sannolikt kunde de flesta av dem dessutom hebreiska och grekiska och möjligen latin.


marker: [25]
text:
Olivolja var en välkänd medicin på den här tiden. Men här användes oljan antagligen som en symbol för att Gud skulle bota den sjuke.


marker: [30]
text:
Lagen har en mängd regler om vad man får och inte får äta, jfr <a class='B' href='B:30 11:1'>3 Mos  11</a>. Här är det dock frågan om att äta med otvättade händer, inte maten i sig.


marker: [31]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: <em>…gör er orena. </em>16 <em>Lyssna noga och försök att förstå!</em>


marker: [35]
text:
Jesus verkade främst bland judarna, som efter hans död och uppståndelse skulle sprida budskapet om honom till jordens alla folk. Men då och då gjorde Jesus ett undantag. Jfr <a class='B' href='B:470 8:5-13'>Matt  8:5-13</a>, där han botar en romersk soldats tjänare.


marker: [37]
text:
Jfr <a class='B' href='B:470 15:32-39'>Matt  15:32-39</a>, där det framkommer att kvinnor och barn inte var inkluderade i detta antal.


marker: [39]
text:
Jfr <a class='B' href='B:470 16:11-12'>Matt  16:11-12</a> och <a class='B' href='B:490 12:1'>Luk  12:1</a>, i negativ bemärkelse används surdeg som symbol för hyckleri.


marker: [45]
text:
Detta syftar antagligen på det som Petrus, Jakob och Johannes fick vara med om i de följande verserna.


marker: [49]
text:
Jesus talar om Johannes döparen. Elia var en förebild på Johannes, och Elia fick lida (jfr <a class='B' href='B:110 19:1-10'>1 Kung  19:1-10</a>) liksom Johannes (jfr <a class='B' href='B:470 17:11-13'>Matt  17:11-13</a>). Nu skulle Jesus få lida på samma sätt.


marker: [56]
text:
En del handskrifter tillägger: <em>och varje offer måste först saltas. </em>Jfr <a class='B' href='B:30 2:13'>3 Mos  2:13</a>, där man saltar det kött som skulle offras i eld till Gud. Elden användes också för att rena metaller, och var en bild på lidande.


marker: [57]
text:
Saltet var, förutom smaksättning och sina konserverande egenskaper och sin förmåga att hindra förruttnelse, också förknippat med gemenskap. De som åt salt tillsammans vid en måltid, levde i fred med varandra.


marker: [62]
text:
Eftersom mannen inte hade rätt att skilja sig från sin hustru, var de i Guds ögon fortfarande gifta med varandra.


marker: [63]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:12-16'>2 Mos  20:12-16</a> och <a class='B' href='B:50 5:16-20'>5 Mos  5:16-20</a>.


marker: [68]
text:
<em>Rabbouni </em>kan vara både hebreiska och arameiska. Termen användes dock nästan aldrig till människor utan huvudsakligen i direkt bön till Gud. Jfr <a class='B' href='B:500 20:16'>Joh  20:16</a>.


marker: [70]
text:
Åsnan var en symbol för att Jesus tillhörde kung Davids ätt, och genom att han red på en åsna gick det i uppfyllelse som förutsagts i <a class='B' href='B:450 9:9'>Sak  9:9</a>. Mantlarna var en kunglig hyllning.


marker: [71]
text:
<em>Hosianna </em>är ett hebreiskt hyllningsord som betyder <em>Herre, fräls oss! </em>Se vidare not till <a class='B' href='B:470 21:9'>Matt  21:9</a>.


marker: [76]
text:
En del handskrifter har med en extra vers 26 <em>Men om ni inte förlåter, kommer er Fader i himlen inte att förlåta er era överträdelser. </em>Jfr <a class='B' href='B:470 6:15'>Matt  6:15</a>.


marker: [77]
text:
Se <a class='B' href='B:230 118:22-23'>Ps  118:22-23</a>. Jesus förklarar här att profetiorna om Messias handlar om honom.


marker: [80]
text:
Se <a class='B' href='B:50 25:5-6'>5 Mos  25:5-6</a>; <em>arvtagare </em>syftar på en förstfödd son som skulle ärva den avlidne.


marker: [86]
text:
I synagogan, judarnas gudstjänstlokal, kunde det också finnas en lokal domstol, som hade rätt att döma i enklare fall och utdela piskstraff.


marker: [87]
text:
Av v. 12 förstår vi att det inte här handlar om att räddas från döden, utan att det handlar om att räddas till evigt liv.


marker: [92]
text:
<em>Detta släkte </em>kan syfta antingen på den generation som levde samtidigt med Jesus, eller den generation som skulle få uppleva de händelser han talade om. Men Jesus använder också uttrycket i en generell betydelse, människosläktet. Det är då inte begränsat till en viss generation.


marker: [93]
text:
Påsk, som kallades det osyrade brödets högtid därför att ingenting med jäst i då var tillåtet. Se not till <a class='B' href='B:470 26:2'>Matt  26:2</a>.


marker: [98]
text:
Vid slutet av påskmåltiden sjöng man alltid <a class='B' href='B:230 115:1-118:1'>Psaltaren  115-118</a>.


marker: [100]
text:
<em>Abba </em>var en familjär tilltalsform, motsvarande vår <em>pappa </em>i arameiskan, som troligen var Jesus modersmål.


marker: [106]
text:
Enligt <a class='B' href='B:470 26:68'>Matt  26:68</a> och <a class='B' href='B:490 22:64'>Luk  22:64</a> ville soldaterna att Jesus skulle avslöja vem som slog honom.


marker: [109]
text:
Det judiska rådet hade inte rätt att verkställa dödsstraff utan måste överlämna dessa fall till de romerska myndigheterna.


marker: [112]
text:
Vin blandat med myrra var ett bedövningsmedel man gav till dem som skulle korsfästas. Enligt <a class='B' href='B:470 27:34'>Matt  27:34</a> var vinet också blandat med galla, som hade samma effekt.


marker: [114]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: 28 <em>Så gick skriftordet i uppfyllelse: Han räknades bland överträdarna.</em>Jfr <a class='B' href='B:290 53:12'>Jes  53:12</a>.


marker: [118]
text:
Se noter till <a class='B' href='B:470 12:1'>Matt  12:1</a>; <a class='B' href='B:470 12:40'>12:40</a>.


marker: [120]
text:
Här slutar Markusevangeliet enligt de äldsta handskrifterna. Andra handskrifter har med olika avslutningar på boken. Här återges två av de vanligaste. Den längre förekommer i flest handskrifter.


marker: [2]
text:
Om Elia, se <a class='B' href='B:120 2:1-11'>2 Kung  2:1-11</a>; <em>gå framför honom </em>syftar på Johannes döparens verksamhet före Jesus.


marker: [4]
text:
Den judiska förlovningen var mer bindande än en nutida förlovning och kunde bara brytas genom en skilsmässa. Något sexuellt umgänge fick inte förekomma. Jfr <a class='B' href='B:470 1:18-25'>Matt  1:18-25</a>, där Josefs och Marias förhållande finns närmare beskrivet.


marker: [5]
text:
På grekiska: <em>Jakobs hus. </em>Jakob kallades också Israel. Jfr <a class='B' href='B:10 32:27-28'>1 Mos  32:27-28</a>.


marker: [7]
text:
I <a class='B' href='B:300 23:5'>Jer  23:5</a>; <a class='B' href='B:300 33:15'>33:15</a> använder Septuaginta det grekiska ordet <em>anatole</em> i betydelsen <em>skott.</em>


marker: [10]
text:
Fyrtio dagar efter födseln om det var en pojke. Jfr <a class='B' href='B:30 12:2-8'>3 Mos  12:2-8</a>.


marker: [11]
text:
Den som föddes först, både bland boskapen och bland människorna, skulle tillhöra Gud. Djuret offrades, medan barnet, om det var en pojke, skulle tjäna Gud. För ett barn offrades ett djur. Jfr <a class='B' href='B:20 13:2'>2 Mos  13:2</a>,<a class='B' href='B:20 13:13'>13</a> och <a class='B' href='B:40 18:15'>4 Mos  18:15</a>.


marker: [23]
text:
Sidon var en fenikisk stad vid Medelhavets kust, nordväst om Galileen. Jfr <a class='B' href='B:110 17:1'>1 Kung  17</a>.


marker: [32]
text:
<em>Selot </em>betyder <em>ivrare. </em>Antingen var Simon ivrig till sin läggning, eller så tillhörde han ”seloterna”, ett politiskt parti som ville göra uppror mot romarna. Eller: <em>kallades den ivrige.</em>


marker: [34]
text:
Jfr <a class='B' href='B:470 5:3'>Matt  5:3</a>, där grundtexten säger: <em>de som är fattiga i anden, </em>dvs. de som inser sina andliga behov.


marker: [35]
text:
Jfr <a class='B' href='B:470 5:6'>Matt  5:6</a>, där grundtexten säger: <em>hungrar och törstar efter rättfärdighet</em>, dvs. hungrar och törstar efter det som är i enlighet med Guds vilja.


marker: [40]
text:
En vanlig tolkning är att hon var prostituerad, men det finns ingenting i texten som definierar hennes synder. Hon har också identifierats som Maria från Magdala eller Maria från Betania, men texten säger bara att hon var en kvinna från denna stad.


marker: [45]
text:
Andra handskrifter: <em>Gedara </em>eller <em>Gergesa.</em>Jfr <a class='B' href='B:470 8:28'>Matt  8:28</a>. Området var icke-judiskt.


marker: [57]
text:
<em>Min utvalde</em>, jfr <em>min älskade Son…min glädje, </em><a class='B' href='B:470 17:5'>Matt  17:5</a>.


marker: [58]
text:
Samarien låg mellan Galileen och Judeen. Invånarna var judar som uppblandats med andra folk. Det rådde fiendskap mellan dem och judarna.


marker: [59]
text:
En del handskrifter tillägger: <em>så som Elia gjorde. </em>Jfr <a class='B' href='B:120 1:10'>2 Kung  1:10</a>,<a class='B' href='B:120 1:12'>12</a>.


marker: [60]
text:
En del handskrifter tillägger: <em>Ni vet inte vilken slags ande ni är inspirerade av. </em>56 <em>Människosonen har inte kommit för att förstöra människoliv, utan för att rädda dem.</em>


marker: [63]
text:
Sodom utplånades på grund av invånarnas synd. Jfr <a class='B' href='B:10 19:1-25'>1 Mos  19:1-25</a>.


marker: [64]
text:
Det finns flera profetior i Gamla testamentet om att Tyros och Sidon skulle gå under på grund av sin ondska. Jfr t.ex. <a class='B' href='B:330 26:1-28:1'>Hes  26-28</a>.


marker: [65]
text:
Jfr <a class='B' href='B:20 32:32'>2 Mos  32:32</a> och <a class='B' href='B:230 69:29'>Ps  69:29</a>, där det talas om ”livets bok”, ett register över alla som får evigt liv.


marker: [68]
text:
Mer ordagrant: <em>Led oss inte in i en frestelse/prövning. </em>(samma ord i grekiskan). Men eftersom Bibeln för övrigt visar att människan inte kan undgå prövningar/frestelser, är det mer troligt att bönen handlar om en vädjan om hjälp när vi prövas, så att vi inte faller.


marker: [70]
text:
<em>Beelsebul </em>, ett hebreiskt avgudanamn som har blivit en synonym till Satan. Även i v. 18 och 19.


marker: [71]
text:
Jona låg i fisken i tre dygn. Lika länge skulle Jesus ligga i graven. Jfr <a class='B' href='B:470 12:39-40'>Matt  12:39-40</a>. Jfr också Jonas bok.


marker: [73]
text:
Enligt Moses lag skulle man ge en tiondel av sin skörd till Gud (Jfr <a class='B' href='B:30 27:30'>3 Mos  27:30</a> och <a class='B' href='B:50 14:22-29'>5 Mos  14:22-29</a>). Fariseerna följde denna lag, men var så överdrivet laglydiga att de dessutom gav sådant som lagen inte krävde. Det Jesus kritiserade dem för var inte deras överdrivna vilja att lyda lagen, utan det faktum att de inte alls förstod lagens egentliga syfte.


marker: [74]
text:
En jude som kom i kontakt med en död blev oren och måste gå igenom särskilda reningsceremonier. Jfr 4 Mo <a class='B' href='B:490 19:16-19'>19:16-19</a>.


marker: [80]
text:
<em>Räven </em>kan metaforiskt stå för 1. en klok och listig människa; 2. en oviktig person och 3. förstörelse.


marker: [84]
text:
Den rike mannen hade troligen bakat in ränta i skulden, och detta var olagligt. Därför kunde han inte sätta dit förvaltaren när han tog bort räntebeloppet. Det kan också finnas andra bakgrundsfaktorer som vi inte känner till. Det är dessutom omdiskuterat om denna utsaga hör ihop med själva liknelsen eller är en del av undervisningen som följer.


marker: [86]
text:
På grekiska <em>Hades</em>, motsvarigheten till hebreiskans <em>Sheol</em>, som ibland bara betecknar döden eller graven, ibland ett mer svårbegripbart <em>dödsrike</em>, som gett upphov till olika tolkningar. Här, liksom alltid i liknelser, är det dock viktigast att förstå vad liknelsen i sin helhet vill säga.


marker: [89]
text:
Befolkningen i Samarien var judar som hade uppblandats med andra folk. Det rådde fiendskap mellan dem och judarna.


marker: [91]
text:
Eller: <em>inom er, </em>vilket dock inte passar in i detta sammanhang då Jesus talar till fariseerna.


marker: [92]
text:
Annan, dock inte i sammanhanget särskilt trolig tolkning: då ni längtar tillbaka till de dagar jag var hos er.


marker: [95]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: 36 <em>Två män ska arbeta tillsammans på åkern; den ene tas med, den andre lämnas kvar.</em>


marker: [96]
text:
Enligt Moses lag skulle man ge en tiondel av sin skörd och sin boskap till templet. Jfr <a class='B' href='B:30 27:30-32'>3 Mos  27:30-32</a> och <a class='B' href='B:50 14:22'>5 Mos  14:22</a>.


marker: [97]
text:
Underförstått: <em>Eftersom du kallar mig god, och bara Gud är god, antyder du att du förstår att jag är Gud.</em>


marker: [108]
text:
Se <a class='B' href='B:230 118:22'>Ps  118:22</a>. Jesus förklarar här att profetiorna om Messias handlar om honom.


marker: [121]
text:
Se <a class='B' href='B:290 53:12'>Jes  53:12</a>. Det grekiska ordet betyder mer ordagrant ”laglösa”.


marker: [124]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: 17 <em>Detta sa Pilatus, eftersom han varje högtid måste frige en fånge åt dem.</em>


marker: [128]
text:
Detta är den vanligaste tolkningen att Jesus lovade honom att han redan <em>idag </em>skulle vara med honom i paradiset. Ordföljden i grekiskan är dock fri och tillåter en annan tolkning (också med tanke på att några skiljetecken inte fanns i texten förrän på 1 200-1 500-talet): <em>Jag säger dig idag att du ska…</em>


marker: [1]
text:
<em>Ordet</em>, <em>logos</em> på grekiska, varifrån t.ex. vårt ord ”logik” kommer, kunde för grekerna betyda ”tanken, den princip som styr universum”. I modernt språkbruk skulle man också kunna förknippa det med ”information”. I Nya testamentet syftar det på Kristus som Guds verksamma ord alltifrån skapelsen.


marker: [3]
text:
Mänskligt sett var Johannes 6 månader äldre än Jesus. Jfr <a class='B' href='B:490 1:26'>Luk  1:26</a>.


marker: [4]
text:
Det finns små skillnader i tidiga handskrifter: <em>den ende/enfödde Sonen / den ende Gud(s) Son</em>.


marker: [6]
text:
Jfr <a class='B' href='B:50 18:15'>5 Mos  18:15</a>,<a class='B' href='B:50 18:18'>18</a>, där Mose säger att en profet lik honom skulle komma.


marker: [12]
text:
Israelit betyder efterkommande till Israel, som också hette Jakob. Jfr <a class='B' href='B:10 32:27-28'>1 Mos  32:27-28</a>.


marker: [14]
text:
För <em>Människosonen</em>, se not till <a class='B' href='B:470 8:20'>Matt  8:20</a>. Jfr f.ö. med berättelsen om Jakobs stege i <a class='B' href='B:10 28:10-17'>1 Mos  28:10-17</a>.


marker: [24]
text:
Uttrycket syftar både på att Jesus skulle hängas upp på ett kors och på att han skulle lyftas upp till himlen.


marker: [29]
text:
Mannen arbetade för kung Herodes, som styrde över Galileen och Pereen och var son till den Herodes som regerade då Jesus föddes.


marker: [31]
text:
De tidigaste och bästa handskrifterna saknar orden inom klammer. De ger dock en bakgrund till v. 7, varför de tagits med i texten här, trots att de bara finns i senare läsarter.


marker: [32]
text:
På vilodagen, som var instiftad redan i skapelsen, se <a class='B' href='B:10 2:3'>1 Mos  2:3</a>, fick inget onödigt arbete utföras, vilket man nu menade att både den botade och Jesus (v. 16) gjorde.


marker: [36]
text:
Jesus använde många gånger, som exempelvis här, samma ord om sig själv som Gud gjorde i <a class='B' href='B:20 3:14'>2 Mos  3:14</a>, det heliga gudsnamnet. Han är den evige <em>Jag är.</em>


marker: [40]
text:
Lövhyddefesten var en åtta dagar lång fest som firades på hösten. Det var dels en skördefest, dels en minnesfest över att Gud hade bevarat Israels folk under vandringen från Egypten. Jfr <a class='B' href='B:30 23:34-43'>3 Mos  23:34-43</a>.


marker: [41]
text:
<a class='B' href='B:330 36:25-27'>Hes  36:25-27</a>; <a class='B' href='B:330 47:1'>47:1ff</a>; <a class='B' href='B:360 3:18'>Joel  3:18</a>; <a class='B' href='B:160 9:15'>Neh  9:15</a>.


marker: [42]
text:
Jfr <a class='B' href='B:50 18:15'>5 Mos  18:15</a>,<a class='B' href='B:50 18:18'>18</a>, där Mose säger att en profet lik honom ska komma.


marker: [48]
text:
Uttrycket syftar här på att Jesus skulle hängas upp på ett kors. Samma uttryck används i <a class='B' href='B:500 3:14'>3:14</a> och <a class='B' href='B:500 12:32'>12:32</a>, där det också syftar på att Jesus skulle lyftas upp till himlen.


marker: [52]
text:
Se not till <a class='B' href='B:500 6:20'>6:20</a>. Judarnas reaktion i följande vers visar att de var bestörta över att Jesus tog det heliga gudsnamnet på sig; de betraktade det som hädelse, som enligt lagen förutsatte stening till döds.


marker: [54]
text:
Tempelinvigningsfesten firades till minnet av templets återinvigning under Judas Mackabaios i december 165 f.Kr. Jerusalems tempel hade invigts av Antiochos IV Epifanes 168 f.Kr. åt den grekiske högguden Zeus.


marker: [55]
text:
Det ord som både på grekiska och svenska är översatt med ”gudar” är det hebreiska <em>elohim</em>. Det kan betyda <em>Gud, </em>men också <em>gudar, gudalik, ängel, ledare, Guds ägodel </em>etc. Bland Israels folk kunde man förr i tiden kalla en kung eller en ledare för ”gud” eller ”Guds son”, eftersom han tjänade Gud. Se <a class='B' href='B:230 82:6'>Ps  82:6</a>.


marker: [58]
text:
<em>Hosianna </em>är ett hebreiskt hyllningsord som betyder <em>Herre, fräls! </em>Se även not till <a class='B' href='B:470 21:9'>Matt  21:9</a>.


marker: [67]
text:
Jfr <a class='B' href='B:230 41:10'>Ps  41:10</a>. ”Äta någons bröd” syftar på en nära gemenskap (måltidsgemenskap), <em>lyfta sin häl </em>mot någon: att vända sig mot denne, bli en aktiv motståndare.


marker: [69]
text:
Vilken lärjunge Johannes syftade på avslöjas först i <a class='B' href='B:500 21:20-24'>21:20-24</a>.


marker: [71]
text:
Det grekiska ordet, bokstavligen <em>tillkallad (för att hjälpa)</em>, har många betydelser och nyanser: <em>hjälpare, tröstare, förmanare, advokat, förespråkare, försvarsvittne.</em>


marker: [81]
text:
Det grekiska ordet <em>lestes</em> kan också betyda rövare, men i <a class='B' href='B:480 15:7'>Mark  15:7</a> och i <a class='B' href='B:490 23:19'>Luk  23:19</a> står att han deltagit i ett uppror. Samma ord används bl.a. av historikern Josefus om upprorsmakare och gerillasoldater.


marker: [85]
text:
På grekiska <em>sjätte timmen. </em>Tidsangivelserna är ungefärliga och evangelisterna tycks skilja sig något från varandra (jfr <a class='B' href='B:480 15:25'>Mark  15:25</a>). Troligen avses sen förmiddag-tidigt mitt på dagen.


marker: [89]
text:
I <a class='B' href='B:20 12:22'>2 Mos  12:22</a> används isopstjälkar för att doppa i påsklammets blod. Det användes också i olika reningsceremonier. Att Jesus är det lamm som renar oss från synd, kan vi läsa i <a class='B' href='B:500 1:29'>1:29</a>.


marker: [91]
text:
När benpiporna slogs sönder, dog de korsfästa snabbare eftersom kroppstyngden då tryckte ihop lungorna. Enligt <a class='B' href='B:50 21:23'>5 Mos  21:23</a> skulle de döda sedan begravas samma dag.


marker: [93]
text:
Se <a class='B' href='B:20 12:46'>2 Mos  12:46</a>; <a class='B' href='B:40 9:12'>4 Mos  9:12</a> och <a class='B' href='B:230 34:21'>Ps  34:21</a>.


marker: [95]
text:
Sabbaten skulle snart börja; den börjar vid solnedgången kl. 18.00 på fredagskvällen och slutar kl. 18.00 på lördagskvällen.


marker: [97]
text:
Kan också vara arameiska. Termen användes dock nästan aldrig om människor utan huvudsakligen i direkt bön till Gud.


marker: [99]
text:
Ande, andedräkt och vind är samma ord på grekiska. Jesus andedräkt fick därför symbolisera Guds Ande.


marker: [104]
text:
I den grekiska texten används två olika ord för ”älska” som saknar exakt motsvarighet i svenskan. De två första gångerna frågar Jesus: <em>agapas me</em>; här översatt <em>älskar du mig</em>? Tredje gången frågar Jesus <em>fileis me</em>; här översatt <em>har du mig kär</em>? Petrus svar är varje gång <em>filo se</em>, <em>jag har dig kär</em>. F.ö. kan de två verben i grekiskan användas ganska synonymt. Att Petrus nu tre gånger får förklara sin kärlek till Jesus kan ha sin bakgrund i hans trefaldiga förnekelse när Jesus tillfångatogs.


marker: [4]
text:
<em>Selot </em>betyder <em>ivrare. </em>Antingen var Simon ivrig till sin läggning eller så hade tillhört han ”seloterna”, ett politiskt parti som ville göra uppror mot romarna. Eller: <em>den ivrige</em>


marker: [6]
text:
Se <a class='B' href='B:230 69:26'>Ps  69:26</a>; <a class='B' href='B:230 109:8'>109:8</a>; i det första citatet finns små skillnader till psaltartexten.


marker: [8]
text:
Kappadokien, Pontos, provinsen Asien, Frygien och Pamfylien var alla romerska provinser i nuvarande Turkiet.


marker: [9]
text:
Se <a class='B' href='B:360 2:28-32'>Joel  2:28-32</a>. I citatet här finns små skillnader med texten i Joel.


marker: [18]
text:
Se <a class='B' href='B:50 18:19'>5 Mos  18:19</a> och <a class='B' href='B:30 23:29'>3 Mos  23:29</a>.


marker: [21]
text:
Det var det judiska rådet som samlades. Rådet hade ett sjuttiotal medlemmar, och bestod av alla de religiösa och politiska ledarna i Israel. Det fungerade under den romerska ockupationen som domstol, men hade också rätt att besluta i vissa politiska frågor.


marker: [25]
text:
Den <em>Smorde </em>syftar på <em>Messias, </em>eller <em>Kristus. </em>Se <a class='B' href='B:230 2:1-2'>Ps  2:1-2</a>. <em>Varför gör folken uppror </em>har här i den grekiska texten något mer betoning på högmod; folken förhäver sig.


marker: [30]
text:
Se <a class='B' href='B:10 12:7'>1 Mos  12:7</a>; <a class='B' href='B:10 15:13-14'>15:13-14</a> och <a class='B' href='B:20 3:12'>2 Mos  3:12</a>.


marker: [38]
text:
På grekiska: <em>Raifan</em>, som läses i de bästa handskrifterna. Det finns många andra läsarter av namnet: <em>Raifa, Refa, Refan, Romfa, Romfan, Remfa och Remfam.</em>


marker: [39]
text:
Se <a class='B' href='B:370 5:25-27'>Am  5:25-27</a>. Stefanos citerar den grekiska översättningen av Gamla testamentet, Septuaginta. Men han har bytt ut Damaskus mot Babylon.


marker: [40]
text:
Innan Israels folk hade byggt ett riktigt tempel, använde de ett tält. I det innersta rummet, ”det allra heligaste”, förvarades en guldkista, arken, med förbundstecknet, dvs. stentavlorna med de tio budorden.


marker: [45]
text:
Filippos var en av de sju medhjälparna i församlingen i Jerusalem. Jfr <a class='B' href='B:510 6:5'>6:5</a>.


marker: [47]
text:
Se <a class='B' href='B:290 53:7-8'>Jes  53:7-8</a>. Citatet här skiljer sig något från texten i Jesaja.


marker: [48]
text:
En del senare handskrifter har med en extra vers: 37 <em>Filippos svarade: ”Om du tror av hela ditt hjärta.” Och mannen svarade: ”Jag tror att Jesus Kristus är Guds Son.”</em>


marker: [50]
text:
<em>Herre </em>var det gängse artiga grekiska tilltalsordet, men i detta sammanhang och enligt rabbinsk tradition kunde en röst från himlen bara vara Guds.


marker: [52]
text:
Simon arbetade med döda djur och var därför ständigt oren enligt den judiska lagen. Att Petrus skulle bo hos honom var därför ett djärvt steg.


marker: [53]
text:
Grekiskans <em>ekstasis</em>, som här översätts <em>se en syn, </em>betyder mer ordagrant <em>vara utom sig/på en annan plats/i ett annat tillstånd </em>och används också om Adams tillstånd av sömn eller dvala i <a class='B' href='B:10 2:21'>1 Mos  2:21</a> i Septuaginta. Det är möjligt att Petrus fick sin syn i ett drömliknande tillstånd.


marker: [54]
text:
En jude som umgicks med icke-judar ansågs bli oren, jfr not till <a class='B' href='B:470 8:8'>Matt  8:8</a>.


marker: [57]
text:
De syftade på hans ”skyddsängel” (jfr <a class='B' href='B:470 18:10'>Matt  18:10</a>). Många judar trodde att denna ängel liknade människan i fråga och kunde visa sig för andra.


marker: [62]
text:
Se <a class='B' href='B:90 13:14'>1 Sam  13:14</a>. Citatets senare del skiljer sig något från texten i 1 Samuelsboken.


marker: [64]
text:
Ordagrant: <em>jag har fött dig. </em>Dessa ord användes i Mellanöstern förr i tiden då en kung började sin uppgift, om han lydde under en annan mäktigare kung. För att visa att den nya kungen representerade den kung som styrde hela riket, kallades de <em>far </em>och <em>son</em>. Se <a class='B' href='B:230 2:7'>Ps  2:7</a>.


marker: [76]
text:
Se <a class='B' href='B:370 9:11-12'>Am  9:11-12</a> och <a class='B' href='B:290 45:21'>Jes  45:21</a>.


marker: [77]
text:
Dessa regler skulle underlätta gemenskapen mellan troende judar och icke-judar. Reglerna gällde alla folk eftersom Gud redan hade gett dem till Noa. Moses lag kom många hundra år senare. Jfr <a class='B' href='B:10 9:1-7'>1 Mos  9:1-7</a>.


marker: [83]
text:
En kristen människas tro räddar inte och innebär inte frälsning för icke troende familjemedlemmar. Varje person i en familj behöver själv frälsning och komma till tro.


marker: [85]
text:
Epikuréerna ansåg att livets mål var lycka. Stoikerna ansåg att självbehärskning var viktigt och att man skulle lyssna på sitt samvete.


marker: [86]
text:
Aeropagen kallades staden Athens rådgivargrupp som behandlade frågor om etik, kultur och religion, alltså även gästande talare.


marker: [92]
text:
Enligt en del handskrifter: <em>Jag måste hinna i tid till högtiden i Jerusalem. Men om Gud vill….</em>


marker: [98]
text:
Den grekiska satskonstruktionen är svårtolkad, men tanken kan vara att de genom Anden fick förutse svårigheter som väntade och försökte därför övertala Paulus till att inte resa till Jerusalem.


marker: [102]
text:
Icke-judar var enligt den judiska traditionen orena, ovärdiga att komma inför Gud och skulle göra templet orent om de gick in där.


marker: [106]
text:
<em>Nasareernas sekt </em>var ett öknamn på de troende. Jesus kallades ”nasarén”, antingen därför att han kom från Nasaret, eller därför att han var <em>neser</em> (<em>skottet </em>från Jishajs stam, jfr <a class='B' href='B:290 11:1'>Jes  11:1</a>) eller en <em>nasir</em> (en person som lever avskild för Gud).


marker: [107]
text:
Paulus var anklagad för att ha tagit med icke-judar in i templet, vilket skulle ha orenat templet enligt den judiska traditionen.


marker: [108]
text:
En del handskrifter tillägger: <em>Vi ville döma honom enligt vår lag, </em>7 <em>men kommendanten Lysias kom och förde bort honom från oss med våld. </em>8 <em>Han krävde sedan att anklagarna skulle inställa sig hos dig.</em>


marker: [111]
text:
Lukas, författaren till boken följde med på resan till Rom och skrev därför resten av boken i vi-form.


marker: [112]
text:
Fastedagen firades i slutet av september eller i början av oktober. Under denna tid på året kunde sjöfarten vara extremt farlig.


marker: [114]
text:
Ordagrant: <em>något/någon från skeppet, </em>och kan därmed också tolkas som att en del fick hjälp av någon från skeppet eller dess besättning


marker: [115]
text:
Eller <em>Dioskurerna; </em>det är gudarna Castor och Pollux som åsyftas och som betraktades som sjöfartens beskyddare.


marker: [119]
text:
En del handskrifter har med en extra vers: 29 <em>Och när han hade sagt detta skildes judarna åt, djupt oeniga.</em>


marker: [2]
text:
Barbarerna var ett folkslag som inte tillhörde den grekisk-romerska kulturen. De ansågs ociviliserade och obildade.


marker: [3]
text:
Eller: <em>Den som är rättfärdig ska leva genom tro.</em>Se <a class='B' href='B:420 2:4'>Hab  2:4</a>.


marker: [5]
text:
Omskärelse, dvs. att skära bort förhuden på männen, var ett sätt att ingå förbund som praktiserades av många folk. Men judarna ingick förbund med Gud själv. Jfr <a class='B' href='B:10 17:9-14'>1 Mos  17:9-14</a>.


marker: [12]
text:
Vilket dock inte betyder att Gud bortsåg från alla synder, utan att han ”lät dem gå ostraffade”. För medan det gamla offersystemet var ett legitimt sätt att ta hand om synder på den tiden, var det fortfarande inte ett fullständigt adekvat eller slutgiltigt svar på syndkomplexet. Endast Kristus offer var svaret. Jfr med <a class='B' href='B:510 14:16'>Apg  14:16</a>; <a class='B' href='B:510 17:30'>17:30</a>.


marker: [13]
text:
Ordagrant: <em>och räknades det honom till rättfärdighet.</em>Se <a class='B' href='B:10 15:6'>1 Mos  15:6</a>.


marker: [29]
text:
Enligt Andra Moseboken var det Gud som gjorde faraos hjärta hårt, så att han kunde sända plågorna över Egypten.


marker: [32]
text:
Se <a class='B' href='B:290 10:22-23'>Jes  10:22-23</a>. Den grekiska översättningens formulering avviker i små detaljer från texten i Jesaja.


marker: [33]
text:
Det hebreiska ordet <em>Sevaot</em>, som kan översättas <em>härskarorna</em>, har i den grekiska texten inte översatts utan bara transkriberats <em>Sabaot</em>.


marker: [47]
text:
Baal var en kanaaneisk fruktbarhetsgud. Jfr <a class='B' href='B:20 34:13-15'>2 Mos  34:13-15</a>. För citatet se <a class='B' href='B:110 19:18'>1 Kung  19:18</a>.


marker: [48]
text:
Se <a class='B' href='B:50 29:4'>5 Mos  29:4</a> och <a class='B' href='B:290 29:10'>Jes  29:10</a>.


marker: [52]
text:
Se <a class='B' href='B:290 59:20-21'>Jes  59:20-21</a>. Den grekiska översättningen skiljer sig i vissa detaljer från den masoretiska texten i Gamla testamentet. Se även <a class='B' href='B:290 27:9'>Jes  27:9</a>.


marker: [53]
text:
Se <a class='B' href='B:290 40:13'>Jes  40:13</a> och <a class='B' href='B:220 41:11'>Job  41:11</a>.


marker: [57]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:12-16'>2 Mos  20:12-16</a> och <a class='B' href='B:30 19:18'>3 Mos  19:18</a>.


marker: [58]
text:
En del åt bara grönsaker, eftersom de var rädda för att äta kött som var offrat till avgudar. Jfr <a class='B' href='B:530 8:1'>1 Kor  8</a>.


marker: [70]
text:
Det var en ritual som ingick i församlingens gudstjänster. Man hälsade varandra med en kyss, männen för sig och kvinnorna för sig.


marker: [73]
text:
En del handskrifter har med vers 24, orden från slutet av v. 20: <em>Nåd från vår Herre Jesus Kristus åt er alla. Amen.</em>


marker: [3]
text:
Apollos står omtalad i <a class='B' href='B:510 18:24-28'>Apg  18:24-28</a>; <a class='B' href='B:510 19:1'>19:1</a>.


marker: [4]
text:
Kefas är arameiska och betyder <em>klippa, </em>det namn Jesus gav sin lärjunge Simon. Jfr <a class='B' href='B:500 1:42'>Joh  1:42</a>. Petrus är den grekiska översättningen.


marker: [15]
text:
Förebilden till Jesus som påsklamm var att under påskveckan slaktade varje judisk familj ett lamm, och man åt bara bröd som bakats utan jäst. De slängde all gammal surdeg, som en symbol för att Gud hade förlåtit deras synder. Jfr <a class='B' href='B:20 12:1-27'>2 Mos  12:1-27</a>.


marker: [21]
text:
Paulus gick emot den gnostiska läran, som påstod att den andliga och den materiella verkligheten var skilda åt, och att man därför kunde leva omoraliskt utan att det påverkade det andliga livet.


marker: [22]
text:
Tempelprostitution var allmänt accepterad och praktiserad i den dåvarande grekiska kulturen. Korinth hade ett stort avgudatempel.


marker: [24]
text:
Konstaterandet kan vara något som korinthierna uttryckte och som Paulus sedan bemötte. Det fanns asketer i Korinth som menade att man skulle avhålla sig från sexuellt umgänge även inom äktenskapet.


marker: [25]
text:
Ordagrant: <em>Men på grund av den sexuella frisläpptheten borde varje man ha sin egen hustru och varje hustru/kvinna ha sin egen make.</em>


marker: [28]
text:
Annan tolkning: <em>Vem vet, kvinna, om du inte kan rädda din man, eller du, man, om du inte kan rädda din hustru?</em>


marker: [31]
text:
Den judiska förlovningen var mer bindande än en nutida förlovning, och kunde bara brytas genom en skilsmässa, men något sexuellt samliv fick inte förekomma. Församlingarna hade tagit över denna form av förlovning. Versen kan också tolkas som att det är fadern till flickan som är osäker på huruvida han ska låta sin dotter gifta sig eller inte.


marker: [33]
text:
Man kunde bli inbjuden av sina vänner till en vanlig måltid i templet. Men köttet var alltså offrat till avgudar innan.


marker: [39]
text:
Jfr <a class='B' href='B:20 13:1-17:1'>2 Mos  13-17</a>. Den <em>andliga mat </em>och <em>dryck </em>Paulus talar om i v. 3-4 syftar dels på manna, som israeliterna en gång fick från himlen, dels på nattvarden.


marker: [43]
text:
Jfr <a class='B' href='B:20 12:23'>2 Mos  12:23</a> och <a class='B' href='B:40 16:41-50'>4 Mos  16:41-50</a>.


marker: [46]
text:
I den här kulturen var det bara de kvinnor som levde i sexuell omoral som visade sig offentligt utan något på huvudet. Myndigheterna kunde straffa en sådan kvinna genom att raka av hennes hår.


marker: [48]
text:
Den grekiska texten är svårtolkad och innebörden av ordet <em>auktoritet </em>i detta sammanhang osäker; det kan också översättas med <em>makt, myndighet, rätt(ighet).</em>


marker: [49]
text:
<em>Herrens kropp </em>syftar antingen på Jesus kropp som offrades för oss, eller på församlingen, som är hans kropp på jorden.


marker: [50]
text:
Nattvarden var en del av en måltid, och det var viktigt att göra en klar skillnad för att inte Guds dom (i form av sjukdom eller död) skulle drabba en om man tog del i nattvarden på ett ovärdigt sätt, utan att tänka på Kristus försoningsdöd.


marker: [52]
text:
Det grekiska ordet för Herren är här, liksom på många andra ställen i Nya testamentet, samma ord som används om Gud i Septuaginta (den grekiska översättningen av Gamla testamentet) och motsvarar det heliga gudsnamnet <em>JHWH</em> (Jahve) i hebreiskan.


marker: [53]
text:
Syftar kanske på kunskap i den bemärkelse som står omtalad i <a class='B' href='B:530 12:8'>12:8</a>.


marker: [55]
text:
Hebr. för <em>det står fast</em>, <em>det är säkert och sant, </em>eller <em>så ska det vara. </em>Det användes som avslutningsord för att bekräfta ett yttrande (<a class='B' href='B:50 27:15-26'>5 Mos  27:15-26</a>) eller instämmande i en bön (<a class='B' href='B:530 14:6'>1 Kor  14:6</a>) eller lovsång (<a class='B' href='B:730 5:14'>Upp  5:14</a>). I evangelierna förekommer det som inledning till ord av Jesus (med undantag av <a class='B' href='B:470 6:13'>Matt  6:13</a>) och understryker deras sanning och viktighet. I denna översättning finns det som <em>sannerligen</em>, och <em>ja, sannerligen </em>när det är dubbeltecknat i grundtexten. I <a class='B' href='B:730 3:14'>Upp  3:14</a> kallar Jesus sig själv för <em>han som är Amen, det trovärdiga, sanna vittnet.</em>


marker: [58]
text:
Kvinnorna hade rätt att be högt vid samlingarna och att använda de andliga gåvor Gud hade gett dem, men samhället accepterade inte att en kvinna undervisade männen.


marker: [64]
text:
Det är oklart vad det innebar att döpa sig för de döda. Paulus sa bara att de var inkonsekventa om de gjorde det trots att de inte trodde på de dödas uppståndelse.


marker: [73]
text:
Makedonien var en romersk provins i nuvarande Grekland. Den låg norr om den provins där Korinth låg.


marker: [4]
text:
Paulus beskriver längre fram, i <a class='B' href='B:540 7:5-16'>7:5-16</a>, att Titus kom till honom i Makedonien.


marker: [5]
text:
Bilden är tagen från ett romerskt triumftåg, där segerherren visar upp sina krigsfångar. De som nu är hans slavar får offra rökelse till hans ära. Andra fångar ska avrättas.


marker: [7]
text:
<em>Det gamla förbundets skrifter </em>syftar på Gamla testamentet. Man läser högt ur Skriften varje lördag i synagogan.


marker: [8]
text:
Jfr <a class='B' href='B:20 34:34'>2 Mos  34:34</a>, där Mose tar bort slöjan varje gång han talar med Gud.


marker: [9]
text:
Det grekiska ordet för <em>dolt </em>kommer från samma ord som <em>slöja </em>i <a class='B' href='B:540 3:13-16'>3:13-16</a>.


marker: [10]
text:
Det grekiska ordet för <em>Herren </em>är samma ord som används om Gud i Septuaginta (den grekiska översättningen av Gamla testamentet) och syftar på det heliga gudsnamnet i den hebreiska texten.


marker: [14]
text:
Se <a class='B' href='B:30 26:12'>3 Mos  26:12</a> och <a class='B' href='B:330 37:27'>Hes  37:27</a>.


marker: [15]
text:
Se <a class='B' href='B:290 52:11'>Jes  52:11</a> och <a class='B' href='B:330 20:34'>Hes  20:34</a>.


marker: [22]
text:
Paulus syftade antagligen på den grupp i församlingen som nämns i <a class='B' href='B:530 1:10-12'>1 Kor  1:10-12</a>, och på människor som spred falsk undervisning.


marker: [25]
text:
Ordagrant: <em>…fyrtio minus ett piskrapp. </em>Enligt lagen var maxstraffet fyrtio slag. Man stannade vid trettionio för att vara på den säkra sidan. Jfr <a class='B' href='B:50 25:2-3'>5 Mos  25:2-3</a>.


marker: [26]
text:
De flesta av dessa händelser finns nedtecknade i <a class='B' href='B:510 13:1-27:1'>Apg  13-27</a>.


marker: [27]
text:
Paulus talade om sig själv som en annan person, ett vanligt sätt bland grekiska talare att göra sig själv liten fast man egentligen menade tvärtom.


marker: [28]
text:
Bilden om taggen är tagen från <a class='B' href='B:40 33:55'>4 Mos  33:55</a>, där fienderna till Israels folk liknas vid taggar och pikar. Ängeln (sändebudet, som ordet betyder) från Satan kan vara en av de falska apostlar Paulus talade om i <a class='B' href='B:540 11:14-15'>11:14-15</a>, men det kan också enligt andra tolkningar stå för något hos Paulus själv som plågade honom, t.ex. en sjukdom.


marker: [5]
text:
Paulus gick kanske ut i ödemarken för att meditera och återvände sedan till staden där han hade börjat tro på Kristus.


marker: [6]
text:
<em>Kefas </em>är det arameiska namnet för <em>Petrus </em>(grek.), och de båda betyder <em>klippa.</em>


marker: [12]
text:
Eller: <em>den som är rättfärdig ska leva genom tro.</em>Se <a class='B' href='B:420 2:4'>Hab  2:4</a>.


marker: [15]
text:
Jfr <a class='B' href='B:10 12:7'>1 Mos  12:7</a>; <a class='B' href='B:10 13:15'>13:15</a> (Abrahams <em>ättlingar</em>); <em>avkomma </em>och <em>avkomlingar </em>är en ordlek i grekiskan (<em>sperma</em>, <em>säd</em>) och på motsvarande sätt i hebreiskan, och låter sig inte översättas till svenskan. Paulus använde uttrycket för att visa att Guds löfte gällde Kristus.


marker: [24]
text:
Jfr <a class='B' href='B:550 6:2'>Gal  6:2</a>. Grekiskan använder två olika ord för börda, som på svenska har översatts med ett enda. I v. 2 avses en lott som är för tung att bära ensam (<em>baros</em>), medan börda i v. 5 avser något som en person kan klara av själv (<em>fortion</em>)


marker: [25]
text:
Tanken kan också vara att den som undervisas ska dela med sig av sitt goda till den som undervisar honom (t.ex. materiellt stöd).


marker: [3]
text:
Paulus använde ordet <em>hemlig </em>för att gå emot den religionsblandning som förekom i området och för vilken detta var en viktig term.


marker: [5]
text:
Området där Efesos låg var känt för sin ängladyrkan, som benämningarna kan tänkas syfta på, och Paulus ville visa att änglarna står under Jesus.


marker: [8]
text:
Detta syftar antagligen på de profeter som verkade i församlingarna. Se <a class='B' href='B:560 3:5'>3:5</a>.


marker: [9]
text:
I grundtexten verkar satsen vara oavslutad och får troligen sin fortsättning i den bön som börjar i v. 14.


marker: [11]
text:
Paulus syftar antagligen på <a class='B' href='B:560 1:9-10'>1:9-10</a>, där han beskriver hur Kristus enligt Guds plan nu är härskare över hela universum.


marker: [12]
text:
Paulus hade förföljt och låtit döda Jesus efterföljare. Jfr <a class='B' href='B:510 7:1-9:1'>Apg  7-9</a>.


marker: [14]
text:
Paulus använde ordet <em>fullhet </em>för att gå emot gnosticismen, en falsk lära som sa att den gudomliga fullheten styr människors öde. Enligt gnosticismen var ”fullheten” summan av många mindre andemakter.


marker: [21]
text:
I de första församlingarna sjöng man både psalmer ur Psaltaren och nykomponerade sånger. Citatet i v. 14 är antagligen från en sådan ny sång. Se också <a class='B' href='B:290 51:17'>Jes  51:17</a>; <a class='B' href='B:290 52:1'>52:1</a>; <a class='B' href='B:290 60:1'>60:1</a>


marker: [23]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:12'>2 Mos  20:12</a> och <a class='B' href='B:50 5:16'>5 Mos  5:16</a>.


marker: [24]
text:
Paulus satt antagligen i husarrest i Rom, där han hade full frihet att berätta budskapet om Jesus. Jfr <a class='B' href='B:510 28:16'>Apg  28:16</a>,<a class='B' href='B:510 28:30-31'>30-31</a>.


marker: [2]
text:
Paulus satt antagligen i husarrest i Rom och var vaktad av olika personer från ett garde med flera tusen soldater. Jfr <a class='B' href='B:510 28:16'>Apg  28:16</a>,<a class='B' href='B:510 28:30-31'>30-31</a>.


marker: [5]
text:
Det grekiska ordet för <em>Herren </em>är samma ord som används om Gud i Septuaginta, den grekiska översättningen av Gamla testamentet, och syftar på det heliga gudsnamnet.


marker: [7]
text:
Judarna ansåg hunden som ett orent djur, och att kallas hund var att anklagas för ett orent liv och för att inte lyda Gud.


marker: [9]
text:
Eller: <em>Syzygos</em>. Namnet betyder <em>medarbetare </em>eller <em>vän, </em>och Paulus gjorde kanske en ordlek av hans namn.


marker: [10]
text:
Ett register över alla som får evigt liv. Jfr <a class='B' href='B:20 32:32'>2 Mos  32:32</a> och <a class='B' href='B:230 69:29'>Ps  69:29</a>.


marker: [4]
text:
Ordagrant: <em>skapelsens förstfödde. </em>I vanliga mänskliga relationer ärvde den förstfödde mer än sina bröder och stod över dem. Jesus är jämställd med Gud och Herre över skapelsen.


marker: [5]
text:
Området där Kolossai låg var känt för sin ängladyrkan, och Paulus kan här tänkas syfta på sådana andemakter och ville visa att änglarna står under Kristus.


marker: [6]
text:
Paulus använde presens-form, för att visa att Jesus är Gud och evig. Jfr <a class='B' href='B:20 3:13-14'>2 Mos  3:13-14</a>, där Gud kallade sig <em>Jag är.</em>


marker: [8]
text:
Paulus använde ordet <em>fullhet </em>för att gå emot gnosticismen, en falsk lära som sa att ”den gudomliga fullheten” styr människors öde. Enligt gnosticismen var ”fullheten” summan av många mindre andemakter.


marker: [10]
text:
Paulus använde ordet <em>hemlighet </em>för att gå emot den religionsblandning som förekom i området, och för vilken detta var en viktig term.


marker: [11]
text:
Laodikeia (nuvarande Pamukkale i Turkiet) låg knappt två mil från Kolossai. Brevet skulle läsas även i den församlingen.


marker: [13]
text:
Paulus använde ordet <em>kunskap </em>för att gå emot gnosticismen, en falsk lära som bl.a. sa att ”den hemliga kunskapen” skulle rädda människor.


marker: [18]
text:
Området där Kolossai låg var känt för sin ängladyrkan, som <em>härskare och makter </em>här kan tänkas syfta på, och Paulus ville visa att änglarna står under Jesus.


marker: [25]
text:
Dessa folkslag tillhörde inte den grekisk-romerska kulturen, och skyterna ansågs som de mest ociviliserade av alla.


marker: [26]
text:
I de första församlingarna sjöng man både psalmer ur Psaltaren och nykomponerade sånger. <a class='B' href='B:580 1:15-20'>1:15-20</a> är antagligen en sådan ny sång.


marker: [33]
text:
Brevet som kom från Laodikeia var antagligen ett brev som var på väg runt till olika församlingar, eftersom Paulus brev var undervisningsbrev som skulle läsas av alla. Det kan ha varit brevet till Efesos, en stad som låg i närheten.


marker: [34]
text:
Paulus dikterade brevet för en annan men skrev hälsningen själv, så att mottagarna skulle veta att brevet kom från honom.


marker: [7]
text:
<em>alla sina heliga </em>kan syfta antingen på troende eller på änglar, eller på båda; änglar verkar dock troligast eftersom Jesus kommer för att hämta de troende till sig, se t.ex. <a class='B' href='B:470 24:31'>Matt  24:31</a>.


marker: [8]
text:
Ordagrant: <em>…hur han ska behandla sitt eget kärl. </em>Annan tolkning: <em>Var och en ska skaffa en egen hustru i helighet och ära.</em>


marker: [9]
text:
Mer ordagrant: <em>Hälsa bröderna med en helig kyss. </em>Se not till <a class='B' href='B:520 16:16'>Rom  16:16</a>.


marker: [3]
text:
Laglöshetens människa syftar på en motståndare till Kristus, på samma sätt som Antikrist, jfr <a class='B' href='B:690 2:18'>1 Joh  2:18</a>,<a class='B' href='B:690 2:22'>22</a>.


marker: [4]
text:
Kvinnorna hade rätt att be högt vid samlingarna och att använda sina andliga gåvor, men samhället accepterade inte att en kvinna undervisade männen.


marker: [5]
text:
Kvinnan hade fått som straff att föda barn under smärta, men satsen kan också tolkas: om hon accepterar sitt barnafödande. Eller: <em>genom Barnets födelse, dvs. Jesus födelse.</em>


marker: [6]
text:
Ordagrant: <em>en kvinnas man, </em>vilket också innebär att han bara får vara gift en gång, alltså inte omgift efter en skilsmässa.


marker: [10]
text:
Jfr <a class='B' href='B:510 6:1'>Apg  6:1</a> och <a class='B' href='B:660 1:27'>Jak  1:27</a>. Goda kristna (liksom fromma judar) förutsattes visa respekt och ta väl hand om änkor, särskilt dem som inte hade anhöriga som kunde göra det.


marker: [3]
text:
Paulus kallade Timotheos sitt barn, eftersom han hade fört honom till tro på Jesus. Jfr <a class='B' href='B:610 1:2'>1 Tim  1:2</a>.


marker: [5]
text:
Paulus gick emot den gnostiska läran, som påstod att den andliga och den materiella världen är separerade. Enligt den läran skulle de döda bara uppstå andligt och inte få en ny kropp.


marker: [4]
text:
Citatet är taget från en känd poet på Kreta som levde på 600 talet f.Kr. Han påstods ha förutsagt händelser som sedan inträffade och kallades därför profet.


marker: [2]
text:
Alternativ översättning: <em>Paulus, en representant för Jesus Kristus som nu också sitter i fängelse för hans skull.</em>


marker: [4]
text:
Paulus dikterade brevet för en annan men skrev detta själv, för att Filemon skulle veta att det var Paulus som lovade att betala tillbaka.


marker: [4]
text:
Dessa ord användes i Mellanöstern förr i tiden då en kung började sin uppgift, om han lydde under en annan mäktigare kung. För att visa att den nya kungen representerade den kung som styrde hela riket, kallades de <em>far </em>och <em>son</em>. Se <a class='B' href='B:230 2:7'>Ps  2:7</a> och <a class='B' href='B:100 7:14'>2 Sam  7:14</a>.


marker: [5]
text:
Även i jordiska sammanhang ärvde den son som föddes först mer än sina bröder och stod över dem. Jesus är jämställd med Gud och Herre över skapelsen.


marker: [6]
text:
Se <a class='B' href='B:50 32:42-43'>5 Mos  32:42-43</a>, citerat från Septuaginta (en vanlig praxis hos Hebreerbrevets författare); i texter från Qumran: <em>Tillbe honom, alla gudar. </em>Jfr även <a class='B' href='B:230 97:7'>Ps  97:7</a> (<a class='B' href='B:230 96:7'>Ps  96:7</a> i Septuaginta).


marker: [13]
text:
På grekiska kan ”bröder” även betyda <em>syskon </em>i pluralis. Samma tolkning används genom hela brevet.


marker: [17]
text:
<em>Guds hus </em>är Guds folk. Jfr <a class='B' href='B:40 12:7'>4 Mos  12:7</a>. Ordet <em>hus </em>återkommer i grekiskan i v. 3-6.


marker: [25]
text:
Se <a class='B' href='B:230 110:4'>Ps  110:4</a>. Melkisedek nämns första gången i <a class='B' href='B:10 14:18-20'>1 Mos  14:18-20</a>.


marker: [26]
text:
Ordet <em>dop </em>står i plural. Undervisningen handlade sannolikt om skillnaden mellan dop i betydelsen judiska reningsceremonier, Johannes döparens dop (<a class='B' href='B:510 19:4'>Apg  19:4</a>), Jesus eget dop (<a class='B' href='B:500 4:1'>Joh  4:1</a>), det kristna dopet in i gemenskap med Jesus Kristus, hans död, begravning och uppståndelse (<a class='B' href='B:520 6:4'>Rom  6:4</a>), dop i den heliga Anden och eld (<a class='B' href='B:470 3:11'>Matt  3:11</a>).


marker: [27]
text:
Handpåläggningen handlade om att de troende lade händerna på de döpta för att de skulle få Guds Ande (jfr <a class='B' href='B:510 19:5-6'>Apg  19:5-6</a>), samt när man bad för sjuka, eller när någon skulle invigas till en uppgift i församlingen.


marker: [31]
text:
Syftar på det allra heligaste, ett rum längst in i templet, platsen för Guds närvaro. Framför det rummet hängde ett förhänge, och den enda som fick gå in dit var översteprästen, då han en gång om året offrade blod för att folket skulle få sina synder förlåtna. För en närmare beskrivning, jfr <a class='B' href='B:650 9:2-5'>9:2-5</a>.


marker: [32]
text:
Jfr <a class='B' href='B:470 27:50-51'>Matt  27:50-51</a>, där det beskrivs hur förhänget i templet i Jerusalem brast i två delar när Jesus dog.


marker: [33]
text:
Antagligen det nuvarande Jerusalem. Melkisedek nämns första gången i <a class='B' href='B:10 14:18-20'>1 Mos  14:18-20</a>.


marker: [34]
text:
Levi var barnbarns barn till Abraham, och Levis efterkommande valdes ut till att bli präster många hundra år senare.


marker: [39]
text:
Israels folk blev efter kung Salomo oeniga. De valde två olika kungar och bodde uppdelade i två länder.


marker: [42]
text:
Manna var det bröd Israels folk åt i öknen. Jfr <a class='B' href='B:20 16:32-33'>2 Mos  16:32-33</a>.


marker: [43]
text:
Jfr <a class='B' href='B:40 17:8-10'>4 Mos  17:8-10</a>, enligt vilket Arons stav lades framför arken, inte inne i den. Möjligen kan dock <em>I den (det) </em>också här tänkas syfta på rummet och inte enbart arken.


marker: [55]
text:
Det rena vattnet syftar på den rituella tvättning de judiska prästerna fick gå igenom innan de skulle tjäna Gud, och i kristen symbolik på dopet.


marker: [62]
text:
Annan tolkning: <em>Genom tron fick Sara kraft att bli mor, trots att hon nu var alldeles för gammal. Hon litade på honom som hade gett löftet. </em>Jfr <a class='B' href='B:10 17:15-19'>1 Mos  17:15-19</a>.


marker: [64]
text:
Abraham hade en annan son tillsammans med sin slavkvinna. Men Isak räknades som hans ende son, eftersom han var född som ett resultat av Guds löfte till Abraham.


marker: [73]
text:
Samma tankegångar finns uttryckta i <a class='B' href='B:290 35:3'>Jes  35:3</a> och <a class='B' href='B:240 4:26'>Ords  4:26</a>, fast i poetiska bilder.


marker: [74]
text:
Jfr <a class='B' href='B:10 25:33-34'>1 Mos  25:33-34</a>; <a class='B' href='B:10 27:30-40'>27:30-40</a>.


marker: [75]
text:
Jfr <a class='B' href='B:20 19:12-13'>2 Mos  19:12-13</a>,<a class='B' href='B:20 19:16-22'>16-22</a> och <a class='B' href='B:50 4:11'>5 Mos  4:11</a>; <a class='B' href='B:50 5:22'>5:22</a>.


marker: [79]
text:
Jfr <a class='B' href='B:10 4:3-10'>1 Mos  4:3-10</a>. Här tycks det vara frågan om en vädjan om nåd, snarare än hämnd.


marker: [2]
text:
Det grekiska ordet <em>peirasmos</em> kan också betyda frestelse beroende på sammanhanget. I vers 12-14 varierar därför översättningen; en frestelse är en mycket specifik prövning som Gud inte utsätter oss för.


marker: [3]
text:
Jfr <a class='B' href='B:230 103:15-16'>Ps  103:15-16</a> och <a class='B' href='B:290 40:6-8'>Jes  40:6-8</a>.


marker: [5]
text:
I <a class='B' href='B:470 7:12'>Matt  7:12</a>; <a class='B' href='B:470 22:39-40'>22:39-40</a> kallar Jesus detta bud för det viktigaste av alla.


marker: [7]
text:
Se <a class='B' href='B:20 20:13-14'>2 Mos  20:13-14</a> och <a class='B' href='B:50 5:17-18'>5 Mos  5:17-18</a>.


marker: [20]
text:
Jfr v. 2 samt <a class='B' href='B:50 24:14-15'>5 Mos  24:14-15</a>. En sådan egoistisk livsstil förebådade i Gamla testamentet Guds kommande dom vid tidens slut.


marker: [24]
text:
Olivolja var en välkänd medicin på den här tiden. Men här användes oljan antagligen som en symbol för att kraften från Herren Jesus skulle bota den sjuke.


marker: [25]
text:
Förutsättningen för att Gud ska bota en människa är att hon tror på honom och ber om förlåtelse för det onda hon har gjort. Det betyder inte att sjukdomen är ett straff från Gud. Jfr vad Jesus säger i <a class='B' href='B:500 9:2-3'>Joh  9:2-3</a>.


marker: [26]
text:
Jfr <a class='B' href='B:110 17:1'>1 Kung  17:1</a>; <a class='B' href='B:110 18:41-45'>18:41-45</a>.


marker: [3]
text:
Se <a class='B' href='B:30 11:44-45'>3 Mos  11:44-45</a>; <a class='B' href='B:30 19:2'>19:2</a>; <a class='B' href='B:30 20:7'>20:7</a>.


marker: [9]
text:
Se <a class='B' href='B:230 118:22'>Ps  118:22</a> och <a class='B' href='B:290 8:14'>Jes  8:14</a>.


marker: [10]
text:
Se <a class='B' href='B:20 19:5-6'>2 Mos  19:5-6</a> och <a class='B' href='B:290 43:20-21'>Jes  43:20-21</a>.


marker: [11]
text:
Jfr <a class='B' href='B:350 1:6'>Hos  1:6</a>,<a class='B' href='B:350 1:9'>9</a>; <a class='B' href='B:350 2:23'>2:23</a>.


marker: [12]
text:
Det finns två möjliga tolkningar: <em>den dag han kommer för att rädda dem </em>eller <em>den dag han kommer för att döma dem.</em>


marker: [17]
text:
Dessa andar i fångenskap är någonting mycket omdiskuterat och svårtolkat. En vanlig tolkning är att det skulle syfta på någon sorts förkunnelse i dödsriket, för dem som dött på Noas tid (se följande vers), eller möjligen en förkunnelse för någon sorts änglalika andevarelser, men något sådant är inte känt i Bibeln i övrigt, tvärtom, budskapet ska förkunnas i detta liv, och det är i detta liv människor förutsätts ta ställning till det, medan det inte står något om änglar/andevarelser som objekt för någon förkunnelse över huvud taget. Mer troligt tycks vara att det är levande människor på Noas tid som åsyftas och att Kristus Ande också på den tiden var verksam i förkunnelsen genom Noa till hans samtida. Men grundtexten är mycket svårförståelig här.


marker: [2]
text:
<a class='B' href='B:480 9:2-7'>Mark  9:2-7</a> och <a class='B' href='B:490 9:28-35'>Luk  9:28-35</a>.


marker: [3]
text:
Morgonstjärnan syftar på Kristus och var en symbol för seger och makt. Jfr <a class='B' href='B:730 22:16'>Upp  22:16</a>.


marker: [5]
text:
Petrus gick emot den gnostiska läran, som påstod att den andliga och den materiella verkligheten var skilda åt, och att man därför kunde leva omoraliskt utan att det påverkade det andliga livet.


marker: [15]
text:
Jfr <a class='B' href='B:10 1:2'>1 Mos  1:2</a>,<a class='B' href='B:10 1:6'>6</a>,<a class='B' href='B:10 1:9'>9</a>.


marker: [19]
text:
Enligt andra handskrifter <em>allt som är på den ska brännas upp</em>; grundtextens innebörd är osäker. Jfr <a class='B' href='B:230 102:26-27'>Ps  102:26-27</a> och <a class='B' href='B:290 51:5'>Jes  51:5</a>.


marker: [21]
text:
Utöver Gamla testamentet hade de troende nu även börjat använda några av de texter som skulle komma att ingå i Nya testamentet.


marker: [2]
text:
Antikrist betyder <em>mot/i stället för Kristus. </em>Jfr <a class='B' href='B:600 2:3'>2 Thess  2:3</a> och <a class='B' href='B:730 13:1'>Upp  13:1</a> <a class='B' href='B:730 10:1'>10</a>.


marker: [4]
text:
Johannes gick emot den gnostiska läran, som påstod att den andliga och den materiella världen är separerade. Enligt dem dog inte Jesus ande på korset, eftersom kroppen och anden var separerade.


marker: [1]
text:
<em>den gamle </em>kan syfta både på Johannes ålder och hans ställning som församlingsledare, och <em>den utvalda frun och hennes barn </em>på församlingen och dess medlemmar.


marker: [3]
text:
Jfr <a class='B' href='B:600 2:3'>2 Thess  2:3</a> och <a class='B' href='B:730 13:1'>Upp  13:1</a> <a class='B' href='B:730 10:1'>10</a>.


marker: [2]
text:
<em>Namnet </em>syftar på Kristus, som i sin tur hade tagit på sig det heliga gudsnamnet (se t.ex. <a class='B' href='B:500 17:11'>Joh  17:11</a>).


marker: [8]
text:
Jfr <a class='B' href='B:50 34:5-6'>5 Mos  34:5-6</a>, som handlar om Moses död. Men händelsen med ängeln Mikael är inte omtalad i Bibeln.


marker: [14]
text:
Citatet är taget från en apokryfisk skrift som heter ”Henoks bok”. Henok är omtalad i <a class='B' href='B:10 5:21-24'>1 Mos  5:21-24</a>.


marker: [2]
text:
<em>Sju </em>var fullkomlighetens tal. De sju församlingarna kan alltså syfta på alla församlingar, och Guds sju andar kan vara ett sätt att beskriva Guds fullkomliga Ande, eller de många olika sätt som Guds Ande verkar på.


marker: [5]
text:
<em>Herrens dag </em>har ofta tolkats syfta på den dag då Jesus uppstod från de döda, men en troligare tolkning är att Johannes i synen fick förflytta sig fram till den eskatologiska, yttersta dagen, som <em>Herrens dag </em>är en vanlig benämning på och som utgör ett centralt tema i Uppenbarelseboken i stort.


marker: [6]
text:
<em>Människoson </em>är en titel på Kristus, hämtad från <a class='B' href='B:340 7:13-14'>Dan  7:13-14</a>.


marker: [9]
text:
Eller <em>ängeln, </em>som ses som en representant för församlingen. Brevet, liksom de följande breven, är alltså riktat till församlingen.


marker: [11]
text:
<em>Nikolaiterna </em>var gnostiker. De trodde att den andliga och den materiella verkligheten var skilda åt, och att man därför kunde leva omoraliskt utan att det påverkade det andliga livet.


marker: [13]
text:
<em>Den andra döden</em>. Förklaringen finns i <a class='B' href='B:730 20:14-15'>20:14-15</a> och <a class='B' href='B:730 21:8'>21:8</a>.


marker: [18]
text:
En bild på andlig ”mat”. Jfr <a class='B' href='B:230 78:24'>Ps  78:24</a> och <a class='B' href='B:500 6:30-33'>Joh  6:30-33</a>, där Jesus säger att han är brödet från himlen.


marker: [19]
text:
Stenar kan ha använts som inträdesbiljetter till fester. Namnet kan vara antingen den troendes nya namn eller identitet, eller Jesus namn. Jfr <a class='B' href='B:290 62:2'>Jes  62:2</a>.


marker: [23]
text:
<em>Morgonstjärnan </em>var en symbol för seger och makt. Jesus kallas för <em>morgonstjärnan </em>i <a class='B' href='B:730 22:16'>22:16</a>.


marker: [33]
text:
I närheten av staden fanns källor dels med hett vatten med helande effekt, dels med kallt, uppfriskande vatten, men när vattnet nådde staden var det ljummet, en bild som Jesus använde för att belysa församlingens verkningslösa tillstånd.


marker: [34]
text:
Laodikeia var provinsens rikaste stad, berömt för sina banker, sin textiltillverkning och sina mediciner.


marker: [37]
text:
<em>Lammet </em>är en bild på Jesus. Jfr <a class='B' href='B:290 53:7'>Jes  53:7</a> och <a class='B' href='B:500 1:29'>Joh  1:29</a>.


marker: [41]
text:
De 144 000 är ett symboliskt tal, 12×12×1 000. Det står antingen för alla troende eller för alla judar som har börjat tro på Jesus som Messias. Se också not till <a class='B' href='B:730 21:16'>21:16</a>.


marker: [42]
text:
Manasse hörde egentligen till Josefs stam, eftersom han var Josefs son. Men Manasse fick ersätta Dans stam, eftersom de hade blivit avgudadyrkare enligt <a class='B' href='B:70 18:30'>Dom  18:30</a>.


marker: [43]
text:
De har blivit rättfärdiga inför Gud genom tron på att Jesus tog straffet för människornas synder då han dog och offrade sitt blod.


marker: [44]
text:
<em>Livets vatten </em>är en bild på det eviga livet. Jfr <a class='B' href='B:230 36:10'>Ps  36:10</a>.


marker: [50]
text:
<em>Fyrtiotvå månader</em>, eller 1 260 dagar, är detsamma som 3,5 år, vilket är hälften av 7 (fullkomlighetens tal). Det kan alltså ses som ett symboliskt tal för en begränsad tid, ofta tolkad som tiden för Jesus verksamhet. Samma symbolik återkommer i v. 9 och 11.


marker: [53]
text:
<em>Förbundsarken </em>var en guldöverdragen kista, där Israels folk förvarade stentavlorna med förbundsavtalet, dvs. de tio budorden. Jfr <a class='B' href='B:20 25:10-22'>2 Mos  25:10-22</a>.


marker: [55]
text:
<em>1 260 dagar </em>är detsamma som 3,5 år, vilket är hälften av 7 (fullkomlighetens tal). Se not till <a class='B' href='B:730 11:2'>11:2</a>. Samma symbolik finns i v.14.


marker: [56]
text:
<em>Djävulen </em>kommer från grekiskans <em>diabolos</em>, <em>Satan </em>är hebreiska. Båda orden betyder <em>anklagare.</em>


marker: [61]
text:
Detta tal är svårtolkat, men det kan vara en symbol, antingen för en människas namn, eller för trefaldig ondska och ofullkomlighet (talet 6 når inte upp till det fullkomliga talet 7).


marker: [62]
text:
<em>Sions berg </em>är den plats där Jerusalem ligger. Här handlar det om det himmelska Jerusalem som beskrivs i kap. 21.


marker: [63]
text:
Se noter till <a class='B' href='B:730 7:4-8'>7:4-8</a> och <a class='B' href='B:730 21:16'>21:16</a>.


marker: [64]
text:
Denna bild på sexuell renhet syftar antagligen på att de har hållit sig borta från den prostituerade kvinnan, dvs. det avfall som beskrivs i v. 8 och i kap.17.


marker: [72]
text:
<em>1 600 stadier </em>är 30 mil. Men talet kan vara symboliskt, 4×4×100, där 4 står för de fyra väderstrecken. Talet 1 600 skulle då representera hela världen.


marker: [74]
text:
<em>Moses sång</em>, jfr <a class='B' href='B:20 15:1-18'>2 Mos  15:1-18</a>. <em>Lammets sång</em>, jfr <a class='B' href='B:730 14:3'>14:3</a>.


marker: [76]
text:
Innan Israels folk hade byggt ett tempel, använde de ett tält. I det innersta rummet, som kallades ”det allra heligaste”, förvarades en guldkista, arken, med förbundstecknet, dvs. stentavlorna med de tio budorden.


marker: [87]
text:
<em>Guds Ord </em>är Jesus Kristus. Jfr <a class='B' href='B:500 1:1'>Joh  1:1</a> och <a class='B' href='B:690 1:1'>1 Joh  1:1</a>.


marker: [89]
text:
En bild på Guds dom hämtad från <a class='B' href='B:290 63:1-6'>Jes  63:1-6</a> och <a class='B' href='B:300 25:12-15'>Jer  25:12-15</a>.


marker: [96]
text:
Antagligen en symbolisk bild för alla fiender till Guds folk. Jfr <a class='B' href='B:330 38:1-39:1'>Hes  38-39</a>.


marker: [98]
text:
Jfr <a class='B' href='B:20 32:32'>2 Mos  32:32</a> och <a class='B' href='B:230 69:29'>Ps  69:29</a>.


marker: [105]
text:
<em>12 000 stadier </em>är 220 mil. Men måttet är antagligen symboliskt. Staden var byggd som en kub, precis som det allra heligaste i templet i Jerusalem. Allt i staden har med det heliga talet 12 att göra. Murens längd är 12×1 000, murens tjocklek är 12×12, och det finns 12 grundstenar och 12 portar. Detta ska antagligen symbolisera sambandet mellan Israels folk, med sina 12 stammar, och Guds församling, med sina 12 apostlar. Jfr också <a class='B' href='B:330 48:30-35'>Hes  48:30-35</a>.


marker: [106]
text:
<em>144 alnar </em>är 72 m, men måttet är antagligen symboliskt, 12×12. Se not till <a class='B' href='B:730 21:16'>21:16</a>.


marker: [110]
text:
Att tvätta sina dräkter är att bli rättfärdig inför Gud genom tron på Jesus. Jfr <a class='B' href='B:730 7:14'>7:14</a>.


marker: [111]
text:
<em>Davids rotskott och hans ättling </em>är en titel på Messias. <em>Morgonstjärnan </em>var en symbol för seger och makt.


